SE449296B - Anordning for vibrationsbearbetning av tender - Google Patents
Anordning for vibrationsbearbetning av tenderInfo
- Publication number
- SE449296B SE449296B SE8204509A SE8204509A SE449296B SE 449296 B SE449296 B SE 449296B SE 8204509 A SE8204509 A SE 8204509A SE 8204509 A SE8204509 A SE 8204509A SE 449296 B SE449296 B SE 449296B
- Authority
- SE
- Sweden
- Prior art keywords
- tooth
- vibration
- frequency
- cutting
- amplitude
- Prior art date
Links
Classifications
-
- B—PERFORMING OPERATIONS; TRANSPORTING
- B23—MACHINE TOOLS; METAL-WORKING NOT OTHERWISE PROVIDED FOR
- B23Q—DETAILS, COMPONENTS, OR ACCESSORIES FOR MACHINE TOOLS, e.g. ARRANGEMENTS FOR COPYING OR CONTROLLING; MACHINE TOOLS IN GENERAL CHARACTERISED BY THE CONSTRUCTION OF PARTICULAR DETAILS OR COMPONENTS; COMBINATIONS OR ASSOCIATIONS OF METAL-WORKING MACHINES, NOT DIRECTED TO A PARTICULAR RESULT
- B23Q11/00—Accessories fitted to machine tools for keeping tools or parts of the machine in good working condition or for cooling work; Safety devices specially combined with or arranged in, or specially adapted for use in connection with, machine tools
- B23Q11/0032—Arrangements for preventing or isolating vibrations in parts of the machine
- B23Q11/0039—Arrangements for preventing or isolating vibrations in parts of the machine by changing the natural frequency of the system or by continuously changing the frequency of the force which causes the vibration
-
- A—HUMAN NECESSITIES
- A61—MEDICAL OR VETERINARY SCIENCE; HYGIENE
- A61C—DENTISTRY; APPARATUS OR METHODS FOR ORAL OR DENTAL HYGIENE
- A61C1/00—Dental machines for boring or cutting ; General features of dental machines or apparatus, e.g. hand-piece design
- A61C1/02—Dental machines for boring or cutting ; General features of dental machines or apparatus, e.g. hand-piece design characterised by the drive of the dental tools
- A61C1/07—Dental machines for boring or cutting ; General features of dental machines or apparatus, e.g. hand-piece design characterised by the drive of the dental tools with vibratory drive, e.g. ultrasonic
Landscapes
- Health & Medical Sciences (AREA)
- Life Sciences & Earth Sciences (AREA)
- Mechanical Engineering (AREA)
- Oral & Maxillofacial Surgery (AREA)
- Dentistry (AREA)
- Epidemiology (AREA)
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Animal Behavior & Ethology (AREA)
- General Health & Medical Sciences (AREA)
- Public Health (AREA)
- Veterinary Medicine (AREA)
- Dental Tools And Instruments Or Auxiliary Dental Instruments (AREA)
- Turning (AREA)
Description
449 296
2
Detta medför till en del den önskade effekten med minskad skär-
_kraft, minskning av tandens dynamiska uppträdande och lindring
av smärtan. En patient utsättes emellertid fortfarande för
obehag, skräck och smärta. Vid behov utnyttjas därför steget 3)
genom injektion av bedövningsmedel eller användning av lustgas
för undertryckande av smärtan. Pâ senare tid har emellertid
användningen av vanlig bedövning ofta förbjudits p.g.a. risken
för läkemedelschock. Om använüfingav bedövning är tillåten krävs
längre tid för återhämtning. Det torde därför framgå att det är
önskvärt att åstadkomma bearbetning av tänder utan obehag, skräck
och smärta samtidigt som användningen av bedövning undvikes.
I den japanska patentskriften 296 NNE, publicerad den
17 oktober 1961, visas att en avsevärd minskning av smärtan,
jämfört med bearbetning med vanlig höghastighetsrotation, kan
uppnås genom vibrationsbearbetning av tänder pâ.så sätt,att man
får en skärkraft med pulserande vågform. Enligt den japanska
patentskriften utsättes ett skärverktyg för en ultraljudsvibra-
tion i vridningsriktningen med en frekvens f och en amplitud a,
varvid verktyget sättas i höghastighetsrotation med en skär-
hastighet V som är vald mindre än 2naf. Om skärverktyget skall
uppfylla dessa krav måste emellertid storleken hos dess fäste
ökas, vilket ger svårigheter vid genomförande av en noggrann
bearbetning för hand. Detta begränsar dess användning till be-
arbetning av framtänder och tandteknikerarbeten. Användningen
av ultraljudsteknik inom dentalområdet beskrivas i US-patent-
Skrifterna B58 9012, 565 1576, 392 U335, 411 0978 Och Ä22 9168.
Dessa patentskrifter avser emellertid anordningar för bort-
tagande av tandsten, massageanordningar, rengöringsanordningar
samt vinkelstycken och ger inte mycket vägledning för bearbetning
av tänder.
Vibratíonsbearbetning eller vibrationsskärning med an-
vändning av pulserande skärkraft i vågform är tidigare känd
inom området mekanisk precisionsbearbetning. Som framgår av
fig._1, vilken visar funktionsprincipen vid tvådimensionell
metallbearbetning, rör sig ett arbetsstycke 100 med skärhastig-
heten v. Ett skärverktyg 101 bringas att vibrera i samma riktning
som skärrflmnhmæn, vilken visas med pilen 105, med frekvensen f
och amplituden a. Om skärhastigheten v väljes på så sätt, att
v <2naf får man en pulserande skärkraft med vågform såsom visas
vid 106 och 107 i den högra delen av fig. 1. Verktygets 101 skär-
egg påbörjar därvid en vibration vid ett utgångsläge 0 och av-
449 296
3
skiljer ett spån 102 under en skärtid tc som hänför sig till en
båge EFA. Vid punkten A, där vibrationshastigheten är lika börjar
spånet 102 att röra sig bort från verktygets släppningsyta, och
efter tiden tg i förhållande till utgångspunkten o börjar verk-
tyget åstadkomma ett annat spån 105 samt ett nytt spån 10ü under
en skärtid to som hänför sig till en båge BGD. Av detta framgår
att skärkraften är effektiv endast under tiden tc, medan den är
overksam i övrigt. På detta sätt får man en pulserande skärkraft
med vågform som uppträder i följd. Då skärhastigheten v ökas till
ett värde, där v=2¶af försvinner den pulserande vågformen och
ersättes av en konventionell vågform som innefattar en höghastig-
hetsskärkraft med vågform P+p sin mt. Den pulserande skärkraften
med vågform kan matematiskt uttryckas på följande sätt:
P(t) = gå P + å P *å sin n EE n cos n mt
1
fl
IILVJS
T
Det dynamiska förloppet för en horisontell förskjutning
X av ett arbetsstycke, som utsättes för en elastisk svängning
då den pulserande skärkraften med vâgform pålägges, analyseras
beträffande ett svarvningsförlopp, som visas i fig. 2. En rörelse-
ekvation för den horisontella förflyttningen x av ett arbetsstycke
110 kan skrivas på följande sätt:
2
Mg-å + Cå% + Kx = Pt(t)
dt
där M betecknar arbetsstyckets massa, C betecknar dämpkoefficienten
och K betecknar fjäderkonstanten. Detta innebär att
2
MÉ-šJfc%”tí+Kx
dt
= gå Pb + å Pt nål å sin n %? W cos n wt ....... (1)
Den dynamiska förflyttningen X hos arbetsstycket kan
därför uttryckas på följande sätt:
449 296
H
där
2
1-nzgí
m
mn = han* “m
zn VT
n
_ Om urbctsstydætn 110 horisontella vinkelegenfrekvens
mn är mindre än vinkelegenfrekvensen w för ett skärverktyg 111,
dvs mn (= Znfn) << m (=2¶f) får man
tc . t ..............(2)
Om en pâlagd svängning på verktyget 111 med frekvensen
f och amplituden a undertryckes för att medge att arbetsstycket
110 roterar med hög hastighet för åstadkommande av vanliga för-
hållanden för höghastighetsskärning kommer skärkraftens vâgform
att motsvaras av Pt + pt sin mt. Rörelseekvationen för arbets-
styckets horisontella förskjutning x blir därför följande:
Mdåx + Cgï + Kx = P
dt2 dt
t + pt sin mt ...............(5)
Om arbetsstyckets horisontella vinkelegenfrekvens
mn i ovan angivna ekvation är mindre än skärkraftens vinkelegen-
frekvens m, dvs mn (= 2¶fn)<< w (=2nf), får man
Pt
”Wïf
Det bör observeras att varken ekvationen (2) eller
ekvationen (4) innefattar tiden som variabel. Detta innebär att
arbetsstycket icke svänger med tiden utan bara förflyttas från
utgångspunkten O, vilken representerar rotationscentrum före
operationens början, en sträcka som motsvarar den statiska för-
flyttningen såsom uttryckt i någon av ekvationerna (2) och (H).
Om man utnyttjar en vanlig skäroperation med låg hastighet
reduceras ekvationen (U) till X _ Pt + X(t), och det framgår att
' lf
arbetsstycket därvid i stor utsträckning svänger med tiden, vilket
försämrar bearbetningsnoggrannheten. Det bör observeras att
kravet på höghastighetsoperation beror på att man vill göra arbets-
stycket statiskt såsom anges i ekvationen (H). Ett ändamål med
uppfinningen är att lägga detta faktum till grund för bearbetning
av tänder. Den pulserande skärkraftens vågform användes för
genomförande av en bearbetningsoperation, eftersom arbetsstycket
449 296
5
då förflyttas en kort sträcka till det läge som representeras
av ekvationen (2), där förflyttningen minskas i förhållande till
förflyttningen enligt ekvationen (Ä) med en faktor to 1 N :L ,
TW? 10
så att man erhåller en statisk effekt.
Ett närmare studium av en motsvarande modell av en bear-
betningsoperation med en svarv, såsom visas i fig. 2, avslöjar att
en fjäder k och ett dämporgan C motsvarar området med rothinnan
mellan käkbenet och tänderna, varvid arbetsstycket 110 motsvarar
en tand. Vid genomförande av en skäroperation med hög hastighet
genom höghastighetsrotation hos skärverktyget kommer därför
tandens förflyttning x, till följd av sambandet enligt ekvationen
(Ä), att uppvisa liten svängning, så att smärtan lindras på
motsvarande sätt. Detta motsvarar en tandbearbetning med hög
hastighet med användning av ett diamantverktyg, vilket f.n. kan
uppnå så hög hastighet som 300 000 - 550 000 r/min. En undersökning
visar emellertid att den höghastighetseffekt som antydes av
ekvationen (H) inte kan uppnås vid bearbetning av en tand om
denna teknik användes utan användning av bedövning om inte verk-
tyguts varvtal ökas en storleksordning. Vid höghastighetsrotatlon
inom detta varvtalsområde får man en hög skärton, och den av
friktionen alstrade värmen minskar skärverktygets livslängd. Dess-
utom kan skärpan ändras, vilket ger variationer i skärkraftens
P storlek. Detta åstadkommer en ojämn förflyttning av tanden,
vilket i sin tur ger upphov till smärta. Därför krävs täta
justeringar av rotationsnoggrannheten hos de roterande delarna
i handstycket eller vinkelstycket eller täta byten av skärverk-
tyget, och under vissa förhållanden måste bedövning användas
eftersom smärta förekommer. Som framgår av ekvationen (2) blir
tandens förflyttning X vid en vibrationsbearbetning däremot
följande:
32-1»
xaa-JL-K-E ............(5)
Även under antagande att bearbetningskraften eller skärkraften
Pt är samma under en vanlig höghastighetsbearbetning med samma
förhållanden, dvs det område av tanden som bearbetas, matnings-
hastighet och utformning av verktyg, som vid användning av
vibrationsbearbetning (även om storleken av Pt vid vibrations-
bearbetning minskas i praktiken) blir den skenbara bearbetnings~
kraft eller skärkraft som påverkar förflyttningen X hos tanden
to
Ü? Pt{ % ~ f%Pt)} såsom framgår av ekvationen (5), vilket ger
i 449 296
6
en avsevärd minskning av skärkraften jämfört med den vanliga
metoden. Man har funnit att vibrationsbearbetning av en tand,
där en pulserande skärkraft med vâgform pålägges tanden, vilken
utsättes för en elastisk svängning, minskar den upplevda smärtan
jämfört med en vanlig höghastighetsbearbetning. På grundval av
denna upptäckt visar den ovan angivna japanska patentskriften
296 ÅRS ett förfarande för bearbetning av tänder, vilket för-
farande innefattar att ett skärverktyg utsättes för en vridande
ultraljudsvibration med frekvensen f och amplituden a samtidigt
som verktyget roterar med en skärhastighet V som är mindre än
Zvaf. En anordning för vibrationsbearbetning av tänder för genom-
förande av detta förfarande kräver emellertid ett fäste med större
storlek, vilket förhindrar användning av detta förfarande i prak-
tiken.
> Ändamålet med uppfinningen är att åstadkomma en anordning
för bearbetning av en tand i huvudsak utan åstadkommande av smärta
för patienten.
Ett annat ändamål med uppfinningen är att åstadkomma en
tæmkmciteringsanordning som är användbar tillsammans med ett känt
skärverktyg för höghastighetsrotation.
Enligt uppfinningen åstadkommes en anordning för vibrations-_
bearbetning av tänder och innefattande ett skärverktyg, som är
anordnat att rotera med hög hastighet och har en spets för bearbet-
ning av en tand. Anordningen utmärkes enligt uppfinningen av att
en tamdææiteringsanordning är anordnad att föras till kontakt med
en tand för anfitering av denna, vilken tæmhxciteringsanordning
består av ett cylindriskt hölje med en öppning i den främre änden,
en akustisk omvandlare i höljet för alstring av vibrationsenergi
med förutbestämd frekvens, ett vibrationsöverföringsorgan med en
i höljet placerad bakre del, vars ände är förbunden med omvandlaren,
och en genom öppningen i höljet utskjutande främre del, vars fria
ände är anordnad att föras till kontakt med tanden, bärorgan för
infästning av en av den akustiska omvandlaren och överförings-
organet bestående vibrator i höljet vid en balanspunkt, samt
elektriska organ för matning av energi till den akustiska omvand-
laren, vilken har en vibrationsfrekvens som är högre än tandens
egen frekvens samtexciterar vibrationsövcrförínguorganet, så att
vibrationsamplituden vid dess fria ände är högst 30 um, varjämte
vibrationsbearbetningsanordningen uppfyller antingen villkoret,
att s < 2¶af, där s är matningshastigheten hos skärverktyget,
a är amplituden mätt vid den fria änden av vibratíonsöverförings-
449 296
7
organet, f är vibrationsfrekvensen hos den akustiska omvandlaren
och 2¶af är verktygets största vibrationshastíghet, sett i mat-
ningsriktningen, eller villkoret, att skärverktygets skärdjup t
i tanden är så avpassat mot amplituden a, att t < a. Det är även
lämpligt att den akustiska omvandlaren utgöres av en ultraljuds-
Hucjllatur som alstrar stor vibratlonucncrgl i ultraljudsomrädet.
I enlighet med uppfinningen åstadkommer den vibrations-
energi som tillföres tanden från ultraljudsomvandlaren genom
vibrationsöverföringsorganet att dess skenbara fjäderkonstant
ökas till ett högt värde, så att tanden fasthålles på ett sätt
som motsvarar att den är fixerad i ett fast läge. En bearbetning
sker under dessa förhållanden, så att skärverktyget ger en pul-
serande skärkraft med vâgform, och tandbehandling kan genomföras
utan att utsätta patienten för nämnvärd smärta. Vid genomförande
av bearbetning i enlighet med uppfinningen är det lämpligt att
vatten med högt tryck sprutas mot tanden och skärverktyget på
motsvarande sätt som vid en vanlig bearbetning.
Innan uppfinningen beskrives i detalj göres nedan ett
sammandrag av den teoretiska bakgrunden till uppfinningen. Som
resultat av grundforskníng beträffande tekniken för lindring av
smärta vid bearbetning av tänder har uppfinnaren framgångsrikt
åstadkommit en modell för ett smärtöverföringssystem vid bear-
betning av en tand med ett skärverktyg, vilken tand är förbunden
med käkbenet medelst rothinnan och är uppbyggd av cement, dentin,
tandpulpa och emalj. Fig. 3 visar en sådan modell. En tand med
massan M är fäst vid ett käkben 1 medelst en fjäder 2 med fjäder-
konstanten k och ett dämporgan 3, varvid fjädern och dämporganet
motsvarar rothinnan, och tandens massa är omgiven av cement N och
emalj 11. Mellan emaljen 11 och dentinet 5 finns tomeska trådar 9
och odontoblaster 8, vilka uppbäres av dentinvätska 10 i dentin-
kanaler och vilka stödes av en grupp nervfibrer i tandpulpan medelst
en fjäder 6 med fjäderkonstanten k och ett dämporgan 7 med dämp-
konstanten c. Statisk eller dynamisk förskjutning av de tomeska
trådarna 9 och odontoblasterna 8 åstadkommer en spänning i fjädern
6 i nervfibrerna i tandpulpan. Spänningens storlek kan mätas med
en mottagare 13 i nervsystemet, vilken mottagare motsvarar en
trådtöjningsgivare. Spänningen kan förstärkas medelst en förstärk-
are 15 med frekvensåtergivning och därefter upptecknas på en
pappersremsa 17 i en uppteckningsanordning 16. Det anses att
höjden av den därvid erhållna vågformen är proportionell mot
graden av smärta i tandpulpan. En förflyttning av fjädern k kan
vidare mätas medelst en trådtöjningsgivare som motsvarar en grupp
449g29s 8
av nerver i rothinnan, så att man på detta sätt kan bestämma
spänningen i fjädern 2. Storleken av denna spänning kan för-
stärkas medelst en förstärkare 14 med frekvensåtergivning och
upptecknas på pappret 17. Det anses att höjden av den erhållna
vägformen är proportionell mot graden av smärta i nervgruppen i
rothinnan. Det torde framgå att denna kreativa modell möjliggör
igenkänning av mönstret hos den upptecknade vågformen, varvid
antages att graden av smärta är proportionell mot vågformens
höjd. På detta sätt kan smärtan lindras genom försök att minska
höjden hos topparna i den upptecknade vågformen. Då en tand
bearbetas med ett skärverktyg 19 kommer rörelsen hos en upp-
teckningspenna i uppteckningsanordningen att vara obefintlig,
varför den upptecknade vâgformen är linjär, vilket innebär att
smärtan är helt eliminerad, under förutsättning att ingen spänning
ästadkommes i fjädern 2 i rothinnan eller fjädern 6 i tandpulpan.
Detta motsvarar tandbearbetning då pulpan och alltså fjädern 6
har tagits bort och tanden är fäst vid käkbenet, så att inga
ändringar i fjädern 2 kan förekomma.
I allmänhet har en tand som bearbetas olika inflamma~
tioner i rothinnan, vilket innebär att fjädern är spänd till följd
av förlängning eller hoptryckning i jämförelse med fjäderläget för
en balanserad och spänningsfri, frisk tand. Till följd av detta
genomgår den vågform som upptecknas på pappret en periodisk
svängning och patienten utsättes för smärtor. En intensiv smärta
uppstår som ett resultat av en undersökning som pålägger en
mycket liten utvändig kraft. Fixering av tanden med användning
av en brygga som monteras mellan närliggande tänder kan innebära
kontakt med tanden i fråga, vilket ger upphov till en intensiv
smärta. Det är därför tydligt att en minskning av skärkraftens
storlek är den första åtgärd som skall övervägas för minskning
av smärtorna. Då verktygets skäregg kommer till direkt kontakt
med tanden i fråga för att pålägga en kraft på denna i enlighet
med Newtons lag kan användningen av den pulserande skärkraften
med vågform i enlighet med denna skärteori och teknologi inte
minska förflyttningen av tanden eller fjädern 2 till noll även om
förflyttningen minskas kraftigt såsom framgår av ekvation (2).
Vid ett fall där fjädern 2 i rothinnan är frisk men fjädern 6
i tandpulpan har olika inflammationer som ger antingen förläng-
ning eller förkortning, så att fjädern är spänd, genomgår den
på pappret upptecknade vågformen en peroidisk svängning och
patienten lider av stickande smärtor. Då en bearbetning påbörjas
vid emaljen på tandens yta kommer intensiva smärtor att omedelbart
449 296
9 ,
kännas i gränsområdet mot dentinet om tanden själv eller fjädern
2 är fast, såsom då tanden är fixerad. Detta kan förklaras som
ett resultat av en elastisk förflyttning eller svängning av
fjädern 6, vilken åstadkommes av dynamisk förflyttning av de
tomeska fibrerna 9, vilka representerar en grupp små massor,
som är belägna i dentinvätskan 10, vilken förflyttning ästadkommes
av vätskeströmmen och påläggningen av skärkraften, samt av en
dynamisk förflyttning av odontoblasterna 8, vilken förflyttning
åstadkommas av skärkraften. För att minska den uppstående smärtan
torde det framgå av fig. 3 att den elastiska förflyttningen eller
svängningen hos fjädern 6 måste göras så liten som möjligt. Efter-
som själva ändamålet är att minimera den elastiska förflyttningen
eller svängningen hos odontoblasterna 8 och de tomeska fibrerna 9
torde det framgå att användningen av den pulserande skärkraften
med vågform i enlighet med ekvationen (2) är det bästa sättet att
genomföra bearbetningen. Emellertid är en viss statisk förflyttning
av fjädern 6 omöjlig att undvika. Injektion av bedövningsmedel
eller användning av lustgas måste tillgripas om smärtorna inte kan
uthärdas trots att det bästa sättet att minska skärkraften an-
vändes. Med hänvisning till fig. 5 motsvarar användningen av be-
dövningsmedel brytning av förbindelsen med förstärkarna 14, 15
i överföringskretsen enligt fig. 3, vilket förhindrar att någon
signal kan matas till uppteckningsanordningen 16. Användning av
lustgas motsvarar avbrytning av förbindelsen till upptecknings-
anordningen 16, vilket åter förhindrar att någon smärtsignal kan
upptecknas.
För att bestämma en specifik teknik som ytterligare
minskar skärkraften har ett experiment genomförts. Blockformiga
prov av keramiska material, innefattande magnesiumoxid (Mohrs
hårdhet 6), mullit (Mohrs hårdhet 7), zirkoniumoxid (Mohrs hård-
het 8) och alumlníumoxid (Mohrs hårdhet 9) fastlimmades med
användning av epoxyharts vid den fria änden av ett amplitudför-
stärkande horn, vilket är utsatt för en ultraljudsvíbration med
en frekvens av 20 kHz och en amplitud av 8 um. Ett diamantverktyg
med en diameter av 1 mm pressas mot provet med en konstant be-
lastning av 0,4 N. Genom användning av en kombination av en
elektrisk motor och en luftturbin drives verktyget med ett varvtal
som varierar mellan 10 000 och 500 000 r/min. Då riktningen för
den pålagda belastningen sammanfaller med vibrationsriktningen
mätes djupet h i den åstadkomna fördjupningen. Vid aluminiumoxid
och en rotationshastighet av 300 000 r/min uppmättes h = 500 um.
449 296
10
Djupet h uppvisar en ökning i proportion till en ökning av varv-
talet på verktyget och den pålagda belastningen. Då varvtalet
ökas med en faktor av ungefär fyra ökarcfiupet h hos fördjupningen
med en faktor av ungefär två, vilket förefaller vara karakte-
ristiskt för hårda och spröda material. Om ultraljudsvibrationen
hos det keramiska provet undertryckes och diamantverktyget till-
lätes att rotera på vanligt sätt får man en grund fördjupning med
h = 200 um. Ultraljudsvibrationen hos det keramiska provet åstad-
kommer en ökning av djupet hos den åstadkomna fördjupningen med
så mycket som 2,5 gånger vad som kan uppnås med vanlig bearbetning
utan användning av ultraljudsvibration. Det faktum att arbetsdjupet
ökar vid samma pålagda belastning innebär att motståndet mot be-
arbetningen minskar. Om man försöker åstadkomma ett sådant resultat
endast genom ökning av varvtalet krävs så högt varvtal som
900 000 r/min, vilket icke kan uppnås med luftturbinteknik, vilken
ger en övre gräns av storleksordningen 550 000 r/min. Ultraljuds-
vibrationen hos det keramiska provstycket förbättrar drastiskt
skärpan hos diamantverktyget vid de nu användbara varvtalen. Om
samma skärpa skall bíbehållas kan varvtalet sänkas från 300 000
till 10 000 r/min. Eftersom verktygets livslängd är proportionell
mot skärhastigheten innebär detta att verktygets livslängd kan
ökas. Man finner därför att ultraljudsvibration hos ett hårt och
sprött material förbättrar skärverktygets skärpa eller ökar verk-
tygets livslängd.
Ett provstycke av elfenben med homogen kvalitet uttsättes
för en ultraljudsvibration med en frekvens av 28 kHz och en ampli-
tud av 8 um. Ett diamantverktyg med en diameter av 1 mm och
roterande med ett varvtal av 30 000 r/min pressas mot provstycket
med en belastning av 0,9 N under en bestämd tid. Vid jämförelse
med resultat som uppnås med vanlig höghastighetsrotation ökas
djupet hos den bildade fördjupningen (H) med en faktor av ungefär
2,5 - 5, men detta beror i någon mån på riktningen hos fibrerna
i elfenbensstycket. Oväntade resultat erhålles således såväl vid
elfenben som vid keramiska material. På liknande sätt har olika
tänder från patienter fastlimmats med hjälp av araldit mot den
fria änden av ett horn som utsättes för en längsgående ultraljuds-
vibration med en frekvens av 28 kHz och en amplitud av 8 pm. Ett
diamantverktyg med en diameter av 1 mm och roterande med ett varv-
tal av 300 000 r/min pressas mot varje tand med en konstrant be-
lastning av 0,9 N under en förutbestämd tid. Vid jämförelse med
vanlig skärteknik utan användning av ultraljudsvibration har man
funnit att man får en ökning av djupet hos den åstadkomna för-V
449 296
11
djupníngen på motsvarande sätt som vid keramiska material och
elfenben. Användningen av ultraljudsvibration har således ökat
djupet med en faktor av ungefär 2 - 6 jämfört med tidigare känd
höghastighetsrotation. Detta innebär att motståndet mot skärningen
reduceras med en faktor av 2 - 6. Detta kan bero på en minskning
av själva tandens mekaniska hållfasthet, exempelvis draghållfast-
heten, vilken minskning åstadkommes av belastningar och spänningar
till följd av ultraljuds víbrationen, vilket påverkar skärför-
hållandena hos ett hårt och sprött material under skärningen eller
bearbetningen.
För tillämpning av uppfinningen vid en tand beskrives
nedan ett förfarande för att medelst ultraljudsvibration bearbeta
tanden, vilken är förbunden med käkbenet genom rothínnan. Tandens
egenfrekvens fn beräknas med hänsyn till tandens massa M och
ifjäderkonstanten k hos fjädern 2 i rothinnan. Genom mätningar har
man funnit att den har ett värde mellan 500 och 2 000 Hz. Tanden
emfiteras således för svängning med en högre frekvens än fn. Ett
påverkningsorgan 21 bringas att svänga i den med en pil 22 visade
riktningen med hög frekvens i ultraljudsområdet och pressas lätt
mot tanden såsom visas med pilen A, så att tanden kan utsättas
för en ultraljudsvibration med påverkningsorganet 21 frekvens f
och med sinusformad vågform med en amplitud nära påverknings-
organets amplitud a. Exempelvis kan tandens ultraljudsvibration
ha f = 60 kHz och a = N um. Ett diamantverktyg 19 som roterar med
hög hastighet föres till ingrepp med tanden i den med en pil 20
visade riktningen och en i huvudsak konstant matningshastighet S,
men en viss variation i matningshastigheten är oundviklig till
följd av den manuella manövreringen. Genom att välja matnings-
hastigheten S och tandens maximala vibrationshastighet 2 vaf,
sett i matningsriktningen, på så sätt att S < 2naf och genom att
välja skärdjupet t för skärverktyget på så sätt i förhållande
till amplituden, att t < a, kan man åstadkomma en bearbetnings-
mekanism, där det roterande verktyget växelvis föres till kontakt
med tanden och växelvis föres bort från denna, vilket ger en
effektiv pulserande skärkraft med vågform. Vid analys av skär-
verktygets matningsriktning i form av en vektor i förhållande till
riktningen för tandens emfitering framkommer således att den första
olikheten gäller då matningsriktningen år parallell med riktningen
för tandens exdtering, medan den andra olikheten gäller då mat-
ningsriktningen är vinkelrät mot riktningen för tandens æmitering.
På detta sätt kan förflyttningen minskas till %§ -å såsom visas
i ekvationen (2), och skärkraften kan på tillförlitligt sätt
449 296
12
minskas med en faktor %§, exempelvis en 1/3 - 1/20, jämfört med
skärkraften P som uppstår med vanlig höghastighetsrotation utan
användning av uppfinningen.
Det är allmänt känt att då en trådtöjningsgivare är 1
vidhäftande förbunden med ett provstyoke av elastiskt material
som utsättes för en vibration med hög frekvens såsom inom ultra-
ljudsområdet och en ändring i den spänning som beror på en ändring
i moLs,åndet hon trådtöjningsgivaren förstärkas medelst en
förstärkare för uppteckning på ett papper för bestämning av
frekvens och/eller amplitud hos provstyckets vibration, kan nog-
grann indikering eller uppteokning förhindras och indikationen
eller uppteckningsresultatet kan bli lägre än vibrationens verk-
liga amplitud om förstärkaren, indikatorn eller upptecknings-
anordningen har dålig frekvensåtergivning. Detta kan förklaras
om man betänker att en amperemätare för växelström med 50 Hz inte
kan användas för att ge noggrann bestämning av absolutvärdet hos
en högfrekvent ström. Vid användning av en elektromagnetisk
oscillograf kommer en uppteckningspenna, om man använder en
galvanometer med en egenfrekvens så låg som 500 Hz för uppteckning
av en ultraljudström av 20 kHz på ett papper, inte att utföra
någon förflyttning som är proportionell mot strömflödet utan kvar-
stanna vid en punkt som motsvarar utgångsläget. Ett motsvarande
fenomen uppträder också vid det i fig. 3 visade smärtöverförings-
systemet. Om en detektor, som motsvarar en trâdtöjningsgivare,
användes för avkänning av vibrationer hos en tand, vilken vibrerar
med frekvensen 60 kHz och amplituden U um, i kombination med en
förstärkare som motsvarar en känselnerv och en uppteckningsan-
ordning som motsvarar ett sensorium, vilka båda har dålig frekvens-
återgivning, får man liten rörelse hos uppteckningspennan i
beroende av tandens vibrationer och pennan är i huvudsak stationär
och ger ingen kurva på uppteckningspappret. Detta innebär att om
tanden förflyttas statiskt 8 um får man en smärtupplevelse, men
om tanden utsättes för en ultraljudsvibration med frekvensen
60 kHz och amplituden Ä um kan den resulterande förflyttningen
inte avkännas, vilket innebär att ingen smärta uppstår. Denna
effekt motsvarar skenbart den bedövningseffekt som erhålles vid
injektion av bedövningsmedel eller användning av lustgas, och
effekten benämnes nedan "dynamisk bedövning".
Som tidigare nämnts ligger egenfrekvensen för en tand
i området mellan ungefär 300 och 2 000 Hz. Om man antar att
frekvensen hos den ultraljudsvíbration som pålägges iïènläghet
med uppfinningen är exempelvis 60 kHá kommer tanden att"vibrera
449 296
15
med denna frekvens, vilket innebär att tandens skenbara egen-
frekvens ökas under bearbetningen. Det finns ett uttryck
mn = /ETÜ där mn är tandens egenfrekvens vid vridning, k är
fjäderkonstanten hos rothinnan och M är tandens massa. Om egen-
frekvensen hos den tand som skall behandlas är 600 Hz fölier att
fjäderkonstanten skenbart har ökats med en faktor 60 000/600 + 100
eller ungefär 10 000. Med andra ord ökas den skenbara fjäder-
konstanten hos tanden till ett värde som är ungefär 10 000 gånger
större än fjäderkonstanten då vibrationsenergi från en ultraljuds-
oscillator inte tillföras. Uttryckt på annat sätt motsvarar den
vâgformiga vibrationen, tillämpad vid 'en tand, fixering av
tanden i enlighet med den kända bryggmetoden för att möjliggöra
att tanden bearbetas medan den hålles stilla. En rundad spets
på ett påverkningsorgan som svänger i längdriktningen med
frekvensen 60 kHz och amplituden Ä um och ger en uteffekt av 20 W
bringas till lätt kontakt mot en tand som skall bearbetas för att
bibringa denna en ultraljudsvibration. Ett diamantverktyg med
en diameter av 1 mm sättes i rotation med ett varvtal av 300 000
r/min och matas med minskat tryck mot den tand som utsättes för
ultraljudsvibration, i huvudsak i skärriktningen. Detta ger en
pulserande skärkraft med vågform, vilket minskar skärkraften som
ger upphov till dynamisk förflyttning och därigenom smärta, och
dessutom minskas skärkraften avsevärt genom användning av de
dynamiska egenskaperna i tandvibrationssystemet. På detta sätt
påverkas icke formen hos ultraljudssvängnlngen i tanden, vilken
åstadkommes av en liten uteffekt med storleksordningen 20 W, utan
den vanliga ultraljudsvibrationen bibehålles samtidigt som man
ökar den skenbara fjäderkonstanten för att åstadkomma en dynamisk
bedövningseffekt. På detta sätt kommer de smärtor, som annars
skulle uppstå vid bearbetning av tanden, att drastiskt minskas
eller helt elimineras. Det är nödvändigt att dynamisk förflyttning
av tanden till följd av skärkraften hållas inom samma storleks-
ordning som amplituden hos ultraljudsvibrationen, vilken i detta
exempel är U um. För vanliga bearbetningar är amplitudvärden av
M - 10 um tillfredsställande. Om skärkraften blir alltför stor.
kan ultraljudsvibrationen hos tanden försämras, så att amplituden
minskar. Om amplituden minskas till 0 försvinner uppfinningens
effekt. I så fall är det nödvändigt att återställa ultraljuds-
vibrationen hos tanden genom ökning av uteffekten eller amplituden.
Fig. 1 är en schematisk illustration av principen för
skärande vibrationsbearbetning tillämpad vid en tvådimensionell
449 296
114
skäroperation i ett arbetsstycke av metall, fig. 2 visar schematískt
en motsvarande modell vid en skärande vibrationsbearbetning
medelst en svarv,fig. 3 visar schematiskt en motsvarande modell
av skärande vibrationsbearbetning av en tand i enlighet med
uppfinningen, och fig. 4, 5 och 6 är schematiska, delvis skurna
sidovyer av en tæmkmniteringsanordning enligt olika utförings-
former av uppfinningen.
Som framgår av ovanstående beskrivning kan anordningen
för vibrationsbearbetning av tänder i enlighet med uppfinningen
uppbyggas med användning av ett tandbearbetningsverktyg av känt
slag, vilket roterar med hög hastighet, samt en unnemfiterings-
anordning enligt uppfinningen. Bearbetningsverktyget eller skär-
verktyget är välkänt och kräver därför ingen detaljerad beskrivning.
Därför kommer endast tandexcíteringsanordningen att beskrivas i
detalj. I de olika utföringsformer som kommer att beskrivas
nedan betecknas motsvarande detaljer med samma hänvisningsbe-
teckningar.
Fig. H visar användningen av en i längdriktningen ar-
betande ultraljudsvibrator 23 samt ett påverkningsorgan 2ü som
är anordnat att utföra en längsgående ultraljudsvibration och
har en längd som är avpassad för resonans vid vibratorns 23
frekvens. Vibratorn 23 kan utgöras av en elektrostriktiv eller
magnetostriktiv vibrator och kan ha en svängningsfrekvens som
är större än 20 kHz, dvs i ultraljudsområdet. Användningen av
så hög frekvens gör det möjligt att utforma tamkmciteringsanord-
ningen enligt uppfinningen med lägre vikt och mindre storlek.
Päverkningsorganet 2H kan vara utfört som en metallstång eller
kan i vissa fall utgöras av en stång av ickemetalliskt material
som utsättes för elastisk deformation. Päverkningsorganet 2Ä
innefattar en bakre del 24a som är förbunden med vibratorn 23
samt en främre del 2Ub med en fri ände 2Uc. Eftersom den fria
änden 2Uc skall föras till kontakt med en tand 25 för att över-
föra vibration till denna utan att skada tanden är den fria änden
avrundad, så att tandytan icke kan skadas. I vissa fall kan den
fria änden ha en krökt yta för ytkontakt med tanden, så att
kontakten stabiliseras. Eftersom den fria änden av påverknings-
organet icke utsättes för nötning, i motsats till ett skärverk-
tyg, finns det ingen anledning att byta ut den, ooh den kan därför
framställas i ett stycke med påverkningsorganet Züa. Olika dia-
metrar kan_krävas beroende på tillämpningen. Därför kan den främre
delen Züb framställas skild från påverkningsorganet 2Äa och kopplas
till detta med ett gängförband eller en konisk koppling. Exciterings-
449 296
15
anordningen innefattar vidare ett par anslutningsorgan 26, vilka
kan anslutas till utgången från en ultraljudsoscillator. Därefter
utför den fria änden av påverkningsorganet 2Äb en ultraljuds-
vibration i en riktning som antydes med pilen 27. En hållare eller
ett hölje 28 är anordnat vid en vibrationsnod hos påverkningsorganet
2üa. Vibratorn 23 och den bakre delen 24a av påverkningsorganet 24
är anordnade inuti höljet 28, och den främre delen 2üb skjuter
ut framåt genom en öppning 28a i höljet 28. Då höljet hålles i
handen kan den fria änden 2Hc av påverkningsorganet 2N lätt
tryckas mot tanden 25, såsom antydes med pilen 29, för att åstad-
komma en vibration hos tanden, vilken därefter utsättes för en
bearbetning eller en skäroperation medelst ett skärverktyg 31,
vilket kan utgöras av en díamantslipskiva, som roterar med hög
hastighet såsom antydes med pilen 30.
Om framsidan av tanden 25 är täckt av en metallkrona kan
det vara nödvändigt att föra påverkningsorganet 2ü till kontakt
mot tandens bakre yta, som inte täckes av kronan, eftersom före-
komsten av en metallkrona kan försämra överföringen av vibrationen.
Fig. 5 visar en anordning som kan användas i ett sådant fall. Denna
innefattar en i längdriktningen arbetande ultraljudvibrator 23,
ett i längdriktningen vibrerande horn 32 med en längd som ger
resonans vid vibratorns 23 frekvens samt ett päverkningsorgan 33
som är utformat för böjningsresonans och är fäst vid den fria
änden av hornet 32 vid en antinod hos detta. Vid den fria änden
av påverkningsorganet 33, vilken motsvarar en antinod, finns ett
utsprånå 35a, vilket är avrundat på samma sätt som den fria änden
av påverkningsorganet 2H enligt fig. H. Utsprånget 33a utför en
ultraljudsvibration i den riktning som antydes med pilen 27. På-
verkningsorganet pressas mot en tand såsom visas med pilen 29 för
att åstadkomma en vibration i tanden 25 medan denna utsättes för
en bearbetning medelst ett skärverktyg som roterar med hög hastig-
het. Som visas innefattar hornet 32 en bakre del 32a, vars ände
är förbunden med vibratorn 23, och en främre del 32b, vid vars
ände påverkningsorganet 33 är fäst.
Fig. 6 visar en tækæxoiteringsanordning som innefattar en
i längdriktningen arbetande vibrator och ett krökt påverknings-
organ 3U för ökning av amplituden. Påverkningsorganet 3H har en
spets 3üa som är anordnad att vibrera i den riktning som visas med
pilen 27. Då spetsen lätt pressas mot tanden 25 såsom antydes med
pilen 29 för att åstadkomma vibration i tanden kan denna bearbetas
med ett skärverktyg som roterar med hög hastighet.
449 296
16
Om endast rotation med hög hastighet utnyttjas, såsom
är fallet vid användning av en vanlig luftturbin, ger varje minskning
av verktygets skärpa upphov till obehag och smärtor. Detta bestämmer
verktygets livslängd, vilket innebär att verktyget ofta måste
bytas. Med användning av föreliggande uppfinning ökas emellertid
verktygets livslängd med en faktor av 3 - 10. Dä den pulserande
skärkraften med vågform användes får den alstrade värmen vid
bearbetningen också ett pulserande förlopp, och en frekvensåter-
givning uppträder i värmeöverföringssystemet på liknande sätt som
frekvensåtergivningen iett dynamiskt system, vilket drastiskt
minskar smärtan till följd av den alstrade värmen. Med hjälp av
uppfinningen kan tänder som tidigare måste behandlas under bedöv-
ning bearbetas utan användande av bedövning och utan åstadkommande
av smärta, obehag eller skräck. Detta är speciellt betydelsefullt
då användningen av bedövning måste undvikas med hänsyn till risken
för läkemedelschock. En annan fördel är en avsevärd minskning av
det ljud som alstras vid bearbetningen, vilket har en psykologisk
effekt.
Uppfinningens effekter kan beskrivas med särskilda resul-
tat:
1) En kavitet kan utformas på lämpligaste sätt i enlighet
med uppfinningen när det gäller en patient som lider av sjukligt
stegrad retbarhet i tanden och känner smärta då tanden vidröres.
2) Uppfinningen kan tillämpas vid en tand med karies av
tredje graden med smärtförnimmelser vid vidröring, varvid den
övre delen av pulpan kan bearbetas utan smärta.
3) Behandling kan ske utan bedövning vid tänder med akut
purulent inflammation av rothinnan, kronisk sårig inflammation i
tandpulpan, nekros i tandpulpan, delvis akut varig inflammation i
tandpulpan etc.
Som framgår av den i fig. 3 visade modellen kan fjädrarna
2 och 6, förutom den avsiktligt pålagda skärkraften, utsättas för
förlängning eller förkortning av olika anledningar, exempelvis av
inflammation i omgivande område, som ger förlängning av fjädrarna.
Då spänningar åstadkommas på detta sätt och ger stickande smärtor
kan påverkningsorganet enligt uppfinningen anbringas mot tanden i
fråga, varefter en ultraljudsvibration pålägges med en amplitud
som motsvarar spänningarnas storlek, så att smärtorna lindras.
Uppfinningen har ovan beskrivits i samband med användning
av ultraljudvibrationer med en frekvens av åtminstone 20 kHz,
vilket ligger i ultraljudsområdet, men uppfinningen kan även
tillämpas med motsvarande resultat med användning av högfrekvens
f.
Claims (5)
1. Anordning för vibrationsbearbetning av tänder och inne- fattande ett skärverktyg, som äranordnat att rotera med hög hastig- hut och har en spets för bearbetning av en tand, k ä n n e- t e c k n a d a v att en tandexciteringsanordning är anordnad att föras till kontakt med en tand för excitering av denna, vilken tandexciteringsanordning består av ett cylindriskt hölje (28) med en öppning (28a) i den främre änden, en akustisk omvand- lare (23) i höljet för alstring av vibrationsenergi med förut- _ bestämd frekvens ett vibrationsöverföringsorgan (2H) med en i höljet placerad bakre del (2üa), vars ände är förbunden med om- vandlaren, och en genom öppningen i höljet utskjutande främre del (2Äb), vars fria ände är anordnad att föras till kontakt med tanden, bärorgan för infästning av en av den akustiska omvandlaren (23) och överföringsorganet (EH) bestående vibrator i höljet (28) vid en balanspunkt, samt elektriska organ (26) för matning av energi till den akustiska omvandlaren (23), vilken har en vibra- tionsfrekvens som är högre än tandens egenfrekvens samt exciterar vibrationsöverföringsorganet (QÄ), så att vibrationsamplitudxlvid dess fria ände är högst 30 um, varjämte vibrationsbearbetningsan- ordningen uppfyller antingen villkoret, att s < Zvaf, där s är matningshastigheten hos skärverktyget, a är amplituden mätt vid den fria änden av vibrationsöverföringsorganet, f är vibrations- frekvensen hos den akustiska omvandlaren och 2¶af är tandens största vibrationshastighet, sett i matningsriktningen, eller vill- koret, att skärverktygets skärdjup t i tanden är så avpassat mot amplituden a, att t < a.
2. Anordning enligt patentkravet 1, k ä n n e t e c k n a d a v att den akustiska omvandlaren (23) utgöres av en ultraljuds- oscillator.
3. Anordning enligt patentkravet 2, k ä n n e t e c k n a d a v att ultraljudsoscilïatorn (23) har en vibrationsfrekvens inom området 20-- 100 kHz.
M. Anordning enligt patentkravet 1, k ä n n e t e c k n a d a v att skärverktygets matningsriktning är inriktad i förhållande till en komponent av tandens excitering, varvid olikheten s < 2¶af är uppfylld. 449 2% 18
5. Anordning enligt patentkravet 1, k ä n n e t e c k n a d a v att skärverktygets matníngsriktning är vinkelrät mot riktningen för tandens excitering, varvid olikheten t < a är uppfylld.
Applications Claiming Priority (1)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
JP56132515A JPS6027298B2 (ja) | 1981-08-24 | 1981-08-24 | 歯牙切削装置 |
Publications (3)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
SE8204509D0 SE8204509D0 (sv) | 1982-07-29 |
SE8204509L SE8204509L (sv) | 1983-02-25 |
SE449296B true SE449296B (sv) | 1987-04-27 |
Family
ID=15083131
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
SE8204509A SE449296B (sv) | 1981-08-24 | 1982-07-29 | Anordning for vibrationsbearbetning av tender |
Country Status (11)
Country | Link |
---|---|
US (1) | US4496321A (sv) |
JP (1) | JPS6027298B2 (sv) |
KR (1) | KR860000378B1 (sv) |
AU (2) | AU8673682A (sv) |
CA (1) | CA1204954A (sv) |
CH (1) | CH659182A5 (sv) |
DE (1) | DE3231307A1 (sv) |
FI (1) | FI72263C (sv) |
FR (1) | FR2511595A1 (sv) |
GB (1) | GB2104389B (sv) |
SE (1) | SE449296B (sv) |
Families Citing this family (16)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
JPS60215353A (ja) * | 1984-04-11 | 1985-10-28 | 隈部 まさる | 歯牙の根管治療装置 |
DE3862474D1 (de) * | 1987-02-04 | 1991-05-29 | Taga Electric Co Ltd | Ultraschallschneidvorrichtung. |
JP2797260B2 (ja) * | 1991-04-17 | 1998-09-17 | スズキ株式会社 | 超音波式カッター |
JPH07100753A (ja) * | 1993-09-30 | 1995-04-18 | Taga Electric Co Ltd | 回転加工装置及びその回転工具及びその装置本体 |
DE4406323C2 (de) * | 1994-02-27 | 1997-07-17 | Hahn Rainer | Ultraschall-Handstück zur abtragenden Behandlung von natürlichen Hartgeweben sowie Zahn- und Knochenersatzmaterialien |
US5437606A (en) * | 1994-03-28 | 1995-08-01 | Tsukamoto; Kenichi | Ultrasonic system to alleviate toothaches |
CA2243945A1 (en) * | 1995-12-07 | 1997-06-12 | Tim Pham | Apparatus and method of reducing the pain of a subcutaneous injection |
US6106289A (en) * | 1998-11-06 | 2000-08-22 | Rainey; J Tim | Sonic delivery system for dentistry using a terfnol driver |
ES2270814T3 (es) * | 1999-05-07 | 2007-04-16 | AESCULAP AG & CO. KG | Herramienta quirurgica rotatoria. |
JP3553486B2 (ja) * | 2000-11-10 | 2004-08-11 | 隈部 まさる | 力学的麻酔兼患部分離装置 |
DE102007041016B4 (de) * | 2007-08-29 | 2013-04-18 | Sirona Dental Systems Gmbh | Motor, dentales Handstück und Verfahren zur Dämpfung der Motorschwingungen |
DE102007041014A1 (de) * | 2007-08-29 | 2009-03-05 | Sirona Dental Systems Gmbh | Antrieb für ein dentales Handstück und Verfahren zum Beaufschlagen eines Antriebes mit Schwingungen |
FR2930423B1 (fr) * | 2008-04-25 | 2010-05-07 | Gerard Scortecci | Dispositif pour la regeneration osseuse |
ES2906576T3 (es) * | 2014-10-08 | 2022-04-19 | Citizen Watch Co Ltd | Procedimiento para la fabricación de una rosca |
EP3348351B1 (en) * | 2015-09-10 | 2023-02-08 | Citizen Watch Co., Ltd. | Control device for machine tool, and machine tool |
TWI697380B (zh) * | 2015-09-24 | 2020-07-01 | 日商西鐵城時計股份有限公司 | 工具機的控制裝置以及具備該控制裝置的工具機 |
Family Cites Families (16)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
DE758727C (de) * | 1940-03-02 | 1951-05-15 | Maximilian Kramer | Zahnaerztliches Instrument |
US2947082A (en) * | 1953-05-15 | 1960-08-02 | Epstein Herman | Crystal driven dental tool |
NL106732C (sv) * | 1955-03-08 | |||
US3133351A (en) * | 1957-02-11 | 1964-05-19 | Soundrive Engine Company | Method and apparatus for sonic dental drilling |
US3058218A (en) * | 1959-05-07 | 1962-10-16 | Cavitron Ultrasonics Inc | Methods and means for driving small diameter shafts at high rotational speeds |
US3094115A (en) * | 1960-06-08 | 1963-06-18 | Herbert S Polin | Tooth mobility indicator |
US3083463A (en) * | 1961-04-13 | 1963-04-02 | Brooks Bernard | Dental drilling and apparatus therefor |
US3332149A (en) * | 1963-02-27 | 1967-07-25 | Everett D Mumaw | Instrument for loosening teeth with high-frequency vibrations |
US3400459A (en) * | 1964-07-13 | 1968-09-10 | Ritter Pfaudler Corp | Dental handpiece |
US3589012A (en) * | 1969-06-30 | 1971-06-29 | C & B Corp | Tip for ultrasonic dental instrument |
US3651576A (en) * | 1970-05-18 | 1972-03-28 | Dynamics Corp America | Electroacoustic massager for the gums |
US3924335A (en) * | 1971-02-26 | 1975-12-09 | Ultrasonic Systems | Ultrasonic dental and other instrument means and methods |
US3930173A (en) * | 1971-06-15 | 1975-12-30 | Surgical Design Corp | Ultrasonic transducers |
US4110908A (en) * | 1976-06-03 | 1978-09-05 | Litton Industrial Products, Inc. | Ultrasonic dental scaler |
US4229168A (en) * | 1978-08-23 | 1980-10-21 | Scholz Jr Howard W | Contra-angle ultrasonic endodontic instrument |
US4219619A (en) * | 1978-09-08 | 1980-08-26 | Zarow Merle C | Vibrating dental instrument for setting crowns |
-
1981
- 1981-08-24 JP JP56132515A patent/JPS6027298B2/ja not_active Expired
-
1982
- 1982-06-01 US US06/383,622 patent/US4496321A/en not_active Expired - Lifetime
- 1982-06-01 KR KR8202444A patent/KR860000378B1/ko active
- 1982-07-29 SE SE8204509A patent/SE449296B/sv not_active IP Right Cessation
- 1982-08-04 AU AU86736/82A patent/AU8673682A/en not_active Abandoned
- 1982-08-11 CA CA000409206A patent/CA1204954A/en not_active Expired
- 1982-08-17 GB GB08223678A patent/GB2104389B/en not_active Expired
- 1982-08-20 FR FR8214427A patent/FR2511595A1/fr active Granted
- 1982-08-23 DE DE19823231307 patent/DE3231307A1/de active Granted
- 1982-08-24 CH CH5037/82A patent/CH659182A5/de not_active IP Right Cessation
- 1982-08-24 FI FI822932A patent/FI72263C/sv not_active IP Right Cessation
-
1985
- 1985-03-20 AU AU40172/85A patent/AU574144B2/en not_active Ceased
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
FI72263C (sv) | 1987-05-11 |
JPS6027298B2 (ja) | 1985-06-28 |
GB2104389B (en) | 1985-06-26 |
KR840000220A (ko) | 1984-02-18 |
JPS5836540A (ja) | 1983-03-03 |
AU4017285A (en) | 1985-09-19 |
CA1204954A (en) | 1986-05-27 |
AU574144B2 (en) | 1988-06-30 |
DE3231307A1 (de) | 1983-03-10 |
DE3231307C2 (sv) | 1988-04-21 |
FI72263B (fi) | 1987-01-30 |
FI822932L (fi) | 1983-02-25 |
KR860000378B1 (ko) | 1986-04-16 |
SE8204509D0 (sv) | 1982-07-29 |
SE8204509L (sv) | 1983-02-25 |
CH659182A5 (de) | 1987-01-15 |
AU8673682A (en) | 1983-03-03 |
FR2511595B1 (sv) | 1985-03-08 |
FR2511595A1 (fr) | 1983-02-25 |
FI822932A0 (fi) | 1982-08-24 |
GB2104389A (en) | 1983-03-09 |
US4496321A (en) | 1985-01-29 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
SE449296B (sv) | Anordning for vibrationsbearbetning av tender | |
Martin et al. | Ultrasonic versus hand filing of dentin: a quantitative study | |
KR100274663B1 (ko) | 컴퓨터 제어식 수정체 유화장치 | |
SE451795B (sv) | Verktyg for tandutdragning | |
Lea et al. | Displacement amplitude of ultrasonic scaler inserts | |
Lea et al. | Ultrasonic scaler tip performance under various load conditions | |
Gankerseer et al. | Preliminary investigation into the performance of a sonic scaler | |
Lea et al. | The effect of wear on ultrasonic scaler tip displacement amplitude | |
JP2019500954A5 (sv) | ||
Lea et al. | Three‐dimensional analyses of ultrasonic scaler oscillations | |
JP4719869B2 (ja) | 計測機能を備えた歯科用超音波スケーラ | |
US20220361995A1 (en) | Ultrasonic dental instruments, insert assemblies, and inserts with improved performance durability | |
JPH10165416A (ja) | 根管治療装置 | |
Walmsley et al. | Inherent variability of the performance of the ultrasonic descaler | |
Ruppert et al. | In vivo ultrasonic debridement force in bicuspids: A pilot study | |
Oduncuoğlu et al. | In Vitro Evaluation of Direct and Indirect Effects of Sonic and Ultrasonic Instrumentations on the Shear Bond Strength of Orthodontic Brackets | |
JPS6058855B2 (ja) | 歯牙の振動切削装置 | |
JPS598950A (ja) | 歯牙の振動レ−ザ加工装置 | |
DE602007006576D1 (de) | Dentaleinheit | |
Williams et al. | Exposimetry of low-frequency ultrasonic dental devices | |
JPH10512774A (ja) | 立体の構成体中の機械的波の伝搬特性を求める方法及び装置 | |
Nayak et al. | Fracture prediction of the self adjusting file using force and vibration signature analysis | |
WO2010010461A2 (en) | Apparatus for testing the effectiveness of endodontic tools | |
SU960541A1 (ru) | Способ измерени амплитуды колебаний рабочего конца ультразвукового инструмента | |
JPS58124441A (ja) | 歯牙切削装置 |
Legal Events
Date | Code | Title | Description |
---|---|---|---|
NAL | Patent in force |
Ref document number: 8204509-7 Format of ref document f/p: F |
|
NUG | Patent has lapsed |
Ref document number: 8204509-7 Format of ref document f/p: F |