NO335669B1 - Fremgangsmåte ved fremstilling av et tunnelløp, og konstruksjonselement av betong til bruk ved fremstilling av tunnelseksjoner for slikt tunnelløp. - Google Patents
Fremgangsmåte ved fremstilling av et tunnelløp, og konstruksjonselement av betong til bruk ved fremstilling av tunnelseksjoner for slikt tunnelløp. Download PDFInfo
- Publication number
- NO335669B1 NO335669B1 NO20110892A NO20110892A NO335669B1 NO 335669 B1 NO335669 B1 NO 335669B1 NO 20110892 A NO20110892 A NO 20110892A NO 20110892 A NO20110892 A NO 20110892A NO 335669 B1 NO335669 B1 NO 335669B1
- Authority
- NO
- Norway
- Prior art keywords
- tunnel
- elements
- concrete
- formwork
- stated
- Prior art date
Links
- 239000004567 concrete Substances 0.000 title claims abstract description 109
- 238000000034 method Methods 0.000 title claims abstract description 48
- 238000004519 manufacturing process Methods 0.000 title claims description 8
- 230000008569 process Effects 0.000 title abstract description 5
- 238000009415 formwork Methods 0.000 claims abstract description 125
- 239000011435 rock Substances 0.000 claims abstract description 65
- 238000002347 injection Methods 0.000 claims abstract description 41
- 239000007924 injection Substances 0.000 claims abstract description 41
- 239000012528 membrane Substances 0.000 claims abstract description 24
- 239000000463 material Substances 0.000 claims abstract description 15
- 238000005086 pumping Methods 0.000 claims abstract description 11
- 238000005266 casting Methods 0.000 claims description 79
- 238000010276 construction Methods 0.000 claims description 41
- 238000007789 sealing Methods 0.000 claims description 23
- 239000000565 sealant Substances 0.000 claims description 14
- 150000001875 compounds Chemical class 0.000 claims description 10
- 238000003892 spreading Methods 0.000 claims description 3
- 230000007480 spreading Effects 0.000 claims description 3
- 238000005304 joining Methods 0.000 claims description 2
- 239000000945 filler Substances 0.000 claims 1
- 239000012530 fluid Substances 0.000 claims 1
- 230000000149 penetrating effect Effects 0.000 claims 1
- 230000008878 coupling Effects 0.000 abstract description 3
- 238000010168 coupling process Methods 0.000 abstract description 3
- 238000005859 coupling reaction Methods 0.000 abstract description 3
- XEEYBQQBJWHFJM-UHFFFAOYSA-N Iron Chemical compound [Fe] XEEYBQQBJWHFJM-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 24
- 229910000831 Steel Inorganic materials 0.000 description 18
- 239000010959 steel Substances 0.000 description 18
- XLYOFNOQVPJJNP-UHFFFAOYSA-N water Substances O XLYOFNOQVPJJNP-UHFFFAOYSA-N 0.000 description 14
- 239000000243 solution Substances 0.000 description 13
- 229910052742 iron Inorganic materials 0.000 description 12
- 238000004873 anchoring Methods 0.000 description 10
- 238000009434 installation Methods 0.000 description 10
- 239000004033 plastic Substances 0.000 description 9
- 230000008595 infiltration Effects 0.000 description 6
- 238000001764 infiltration Methods 0.000 description 6
- 239000011378 shotcrete Substances 0.000 description 6
- 238000003466 welding Methods 0.000 description 6
- 235000000396 iron Nutrition 0.000 description 5
- 230000008901 benefit Effects 0.000 description 4
- 238000005516 engineering process Methods 0.000 description 4
- 239000004570 mortar (masonry) Substances 0.000 description 4
- 230000002787 reinforcement Effects 0.000 description 4
- 238000005422 blasting Methods 0.000 description 3
- 238000005336 cracking Methods 0.000 description 3
- 238000005553 drilling Methods 0.000 description 3
- 239000011888 foil Substances 0.000 description 3
- 230000001050 lubricating effect Effects 0.000 description 3
- 239000000725 suspension Substances 0.000 description 3
- 230000007704 transition Effects 0.000 description 3
- 229910001294 Reinforcing steel Inorganic materials 0.000 description 2
- 239000000853 adhesive Substances 0.000 description 2
- 238000004140 cleaning Methods 0.000 description 2
- 239000011248 coating agent Substances 0.000 description 2
- 238000000576 coating method Methods 0.000 description 2
- 229920001971 elastomer Polymers 0.000 description 2
- 239000010410 layer Substances 0.000 description 2
- 239000007788 liquid Substances 0.000 description 2
- 239000011490 mineral wool Substances 0.000 description 2
- 239000002245 particle Substances 0.000 description 2
- 239000003566 sealing material Substances 0.000 description 2
- 238000009423 ventilation Methods 0.000 description 2
- 238000005406 washing Methods 0.000 description 2
- 238000004078 waterproofing Methods 0.000 description 2
- 244000025254 Cannabis sativa Species 0.000 description 1
- 235000012766 Cannabis sativa ssp. sativa var. sativa Nutrition 0.000 description 1
- 235000012765 Cannabis sativa ssp. sativa var. spontanea Nutrition 0.000 description 1
- 239000004593 Epoxy Substances 0.000 description 1
- 241000282326 Felis catus Species 0.000 description 1
- 239000004677 Nylon Substances 0.000 description 1
- 230000006978 adaptation Effects 0.000 description 1
- 238000004026 adhesive bonding Methods 0.000 description 1
- 230000001070 adhesive effect Effects 0.000 description 1
- 230000002411 adverse Effects 0.000 description 1
- 239000010426 asphalt Substances 0.000 description 1
- 239000011230 binding agent Substances 0.000 description 1
- 238000004364 calculation method Methods 0.000 description 1
- 235000009120 camo Nutrition 0.000 description 1
- 230000001413 cellular effect Effects 0.000 description 1
- 239000011083 cement mortar Substances 0.000 description 1
- 235000005607 chanvre indien Nutrition 0.000 description 1
- 230000000295 complement effect Effects 0.000 description 1
- 238000009749 continuous casting Methods 0.000 description 1
- 230000000694 effects Effects 0.000 description 1
- 230000005611 electricity Effects 0.000 description 1
- 230000007613 environmental effect Effects 0.000 description 1
- 239000002360 explosive Substances 0.000 description 1
- 239000004744 fabric Substances 0.000 description 1
- 239000000835 fiber Substances 0.000 description 1
- 239000011210 fiber-reinforced concrete Substances 0.000 description 1
- 229920001821 foam rubber Polymers 0.000 description 1
- 239000011491 glass wool Substances 0.000 description 1
- 239000003292 glue Substances 0.000 description 1
- 239000011487 hemp Substances 0.000 description 1
- 238000007689 inspection Methods 0.000 description 1
- 238000009413 insulation Methods 0.000 description 1
- 238000000465 moulding Methods 0.000 description 1
- 229920001778 nylon Polymers 0.000 description 1
- 239000011368 organic material Substances 0.000 description 1
- 239000003973 paint Substances 0.000 description 1
- 239000011241 protective layer Substances 0.000 description 1
- 239000011150 reinforced concrete Substances 0.000 description 1
- 238000005096 rolling process Methods 0.000 description 1
- 239000007787 solid Substances 0.000 description 1
- 239000007921 spray Substances 0.000 description 1
- 238000005507 spraying Methods 0.000 description 1
- 230000006641 stabilisation Effects 0.000 description 1
- 238000011105 stabilization Methods 0.000 description 1
- 239000004575 stone Substances 0.000 description 1
- 238000003860 storage Methods 0.000 description 1
- 239000000758 substrate Substances 0.000 description 1
- 238000010408 sweeping Methods 0.000 description 1
- 239000002023 wood Substances 0.000 description 1
Classifications
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D11/00—Lining tunnels, galleries or other underground cavities, e.g. large underground chambers; Linings therefor; Making such linings in situ, e.g. by assembling
- E21D11/04—Lining with building materials
- E21D11/08—Lining with building materials with preformed concrete slabs
- E21D11/083—Methods or devices for joining adjacent concrete segments
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D11/00—Lining tunnels, galleries or other underground cavities, e.g. large underground chambers; Linings therefor; Making such linings in situ, e.g. by assembling
- E21D11/04—Lining with building materials
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D11/00—Lining tunnels, galleries or other underground cavities, e.g. large underground chambers; Linings therefor; Making such linings in situ, e.g. by assembling
- E21D11/04—Lining with building materials
- E21D11/08—Lining with building materials with preformed concrete slabs
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D11/00—Lining tunnels, galleries or other underground cavities, e.g. large underground chambers; Linings therefor; Making such linings in situ, e.g. by assembling
- E21D11/04—Lining with building materials
- E21D11/10—Lining with building materials with concrete cast in situ; Shuttering also lost shutterings, e.g. made of blocks, of metal plates or other equipment adapted therefor
- E21D11/102—Removable shuttering; Bearing or supporting devices therefor
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D11/00—Lining tunnels, galleries or other underground cavities, e.g. large underground chambers; Linings therefor; Making such linings in situ, e.g. by assembling
- E21D11/14—Lining predominantly with metal
- E21D11/30—Bases for lower arch members
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D11/00—Lining tunnels, galleries or other underground cavities, e.g. large underground chambers; Linings therefor; Making such linings in situ, e.g. by assembling
- E21D11/38—Waterproofing; Heat insulating; Soundproofing; Electric insulating
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D11/00—Lining tunnels, galleries or other underground cavities, e.g. large underground chambers; Linings therefor; Making such linings in situ, e.g. by assembling
- E21D11/38—Waterproofing; Heat insulating; Soundproofing; Electric insulating
- E21D11/385—Sealing means positioned between adjacent lining members
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D11/00—Lining tunnels, galleries or other underground cavities, e.g. large underground chambers; Linings therefor; Making such linings in situ, e.g. by assembling
- E21D11/38—Waterproofing; Heat insulating; Soundproofing; Electric insulating
- E21D11/385—Sealing means positioned between adjacent lining members
- E21D11/386—Sealing means positioned between adjacent lining members inflatable sealing means
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D11/00—Lining tunnels, galleries or other underground cavities, e.g. large underground chambers; Linings therefor; Making such linings in situ, e.g. by assembling
- E21D11/40—Devices or apparatus specially adapted for handling or placing units of linings or supporting units for tunnels or galleries
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21D—SHAFTS; TUNNELS; GALLERIES; LARGE UNDERGROUND CHAMBERS
- E21D9/00—Tunnels or galleries, with or without linings; Methods or apparatus for making thereof; Layout of tunnels or galleries
-
- E—FIXED CONSTRUCTIONS
- E21—EARTH OR ROCK DRILLING; MINING
- E21F—SAFETY DEVICES, TRANSPORT, FILLING-UP, RESCUE, VENTILATION, OR DRAINING IN OR OF MINES OR TUNNELS
- E21F16/00—Drainage
- E21F16/02—Drainage of tunnels
Landscapes
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Mining & Mineral Resources (AREA)
- Structural Engineering (AREA)
- Architecture (AREA)
- Life Sciences & Earth Sciences (AREA)
- General Life Sciences & Earth Sciences (AREA)
- Geochemistry & Mineralogy (AREA)
- Geology (AREA)
- Civil Engineering (AREA)
- Environmental & Geological Engineering (AREA)
- Lining And Supports For Tunnels (AREA)
Abstract
Fremgangsmåte for produksjon av en retningsfleksibel og vanntett tunnelforing (1) eller et tunnelløp (1) ved bruk av prefabrikkerte betongelementer (3, 4, 5) av forskjellig type og materiale som mellomstøpes (14) ved bruk av en ytre fleksibel forskaling (2) i form av skjørt (2', 2'') festet på betongelementenes (3, 4, 5) utside, og som ved sammenkobling (11) danner en fleksibel "poselignende" forskaling (2) på betongelementenes (3, 4, 5) utside. Sammen med en tradisjonell forskaling (12) på betongelementenes (3, 4, 5) innside, dannes et avgrenset hulrom (13) som kan fylles ved innpumping av betongmasse. Etter at betongmassen er herdet vil den gi så vel støtte til de monterte betongelementene (3, 4, 5) som til den eksponerte fjellflaten (10). Betongelementene (3, 4, 5) kan påføres en utvendig membran (17) og utstyres med innstøpte injeksjonsveier (16) for til enhver tid å etablere en fullstendig vanntett tunnelforing (1).
Description
Fremgangsmåte ved fremstilling av tunnelløp, og konstruksjonselement til bruk ved fremstilling av tunnelseksjoner for slikt tunnelløp
Denne oppfinnelsen vedrører anvendelse av prefabrikkerte betongelementer i et retningsfleksibelt og vanntett tunnelløp for spesiell eller generell bruk. Nærmere bestemt vedrører oppfinnelsen en fremgangsmåte ved fremstilling av tunnelløp som helt eller delvis omgis av fjellmasse og/ eller er frittliggende, der tunnelløpet i dets lengderetning består av flertall av innbyrdes atskilte tunnelseksjoner som hver består av et flertall av pre-fabrikerte, konstruksjonselementer som er tunnelhvelvelementer, idet tunnelseksjonene er beregnet til å avtettes mot hverandre, omfattende: a) å installere langs et tunnelløp på hver langsgående side derav sokkelelementer som fundament for tunnelseksj onene og faststøpe disse sokkelelementer, til nærliggende masser, b) å anbringe fra fordypninger i sokkelementene suksessivt i tunnelløpets langsgående retning med innbyrdes avstand selvbærende tunnelseksjoner som hver minst består av to av
nevnte tunnelelementer, idet tunnelelementene er laget av betong eller sandwich-konstruksjon, c) å anbringe en indre forskaling på tvers av tunnelløpets retning over åpning mellom nabostående tunnelseksjoners innside , d) å pumpe betong gjennom den indre forskalingen inn i åpningen mellom nabostående tunnelseksjoner, og e) å la den innpumpede betongen som danner mellomstøp herde, slik som angitt i ingressen av vedlagte krav 1.
Videre vedrører oppfinnelsen kontruksjonselement til bruk ved fremstilling av tunnelseksjoner for et tunnelløp ifølge fremgangsmåten, der konstruksjonselementet er av betong eller sandwich-konstruksjon og skal plasseres oppstående i en retning på tvers av tunnel-løpets retning og i en avstand fra nabostående konstruksjonselement, slik som angitt i ingressen av vedlagte krav 15.
Tradisjonelle eller spesielle løsninger for etablering av tunnelforinger eller tunnelløp; har i de fleste sammenhenger høyst begrensede muligheter til å oppfylle alle kravspesifikasjoner samtidig hva gjelder kostnader, levetid, tetthet, sikring mot ras etc.
Bortsett fra tunneler med fullprofilboring ved bruk av tunnelboringsmaskin (TBM), lages de fleste tunneler ved bruk av konvensjonell sprenging etter tilpasset injeksjonstetting av ubrutte fjellmasser fra såkalt "stuff', etterfulgt av sikring ved fjellbolter og sprøytebetong. Utførelsen av selve tunnelforingen eller tunnelløpet har mange varianter. Fastboltede betongelementer i sidene med en variant av "paraply" under henget i "taket", som kunne bestå av en fleksibel isolasjonsplate - som siden viste seg å være lite holdbar og svært brannfarlig, og som i ettertid er forsøkt tildekket med sprøytebetong. Kjent er det imidlertid at disse utbedringene, sett i et tidsperspektiv, fortsatt har en svært kort livslengde; etter et par tiår er de fleste tilbake til status quo. En forutsetning for denne og alle andre kjente fremgangsmåter er omfattende sikringsarbeider i form av bolting og eventuelt sprøytebetong, fordi nødvendig inspeksjon og tilstandskontroll i ettertid i praksis er bortimot helt umulig.
Videre vil tunnelforinger som inkluderer et bevegelig materiale være en risiko i seg selv, fordi det beskyttende sjiktet over tid kan sprekke opp ved utmatning og med fare for nedfall eller ras.
Tunnelløp som er sikret eller utført med sprøytebetong, faller inn under noenlunde samme risikomønster. Metoden krever i utgangspunktet en tilnærmet vanntett tunnel etter ut-sprengning, idet det er utfordrende å sprøyte betong på fjell med innlekkende vann. Dessuten vil kravet til fjellsikring være stort, da oppbygging av en sikker tunnelforing med sprøytebetong er svært kostbar og det er åpenbare grenser for hvor mye fiberbetong som kan påføres, uten at det utløser krav om mer tradisjonell armering.
Betong i tunnelsammenhenger er sårbar på grunn av lekkasjer og frostsprenging med etterfølgende forvitring av betongen. Full utstøping av en tunnelforing løser langt på vei krav med hensyn til fjellsikring, men har åpenbare svakheter når det gjelder tetthet og kostnader. En uarmert, helstøpt tunnelforing er svært utsatt for lekkasjer fra riss- og sprekkdannelser på grunn av ofte sterkt varierende tykkelse på betongforingen, noe som gir store lokale spenninger i betongen med oppsprekking som følge. Utbedringen av dette forhold medfører ofte et formidabelt behov for kostbar injeksjonstetting av tunnelforingen i ettertid. Armert tunnelutforing er langt mer kostbar, uten noen avgjørende garanti mot rissdannelser og uakseptable lekkasjer gjennom betongen.
Heldekkende tunnelforinger har også vist seg å ha betydelige utfordringer. Kollapsen av taket i Hanekleivtunnelen i Vestfold er et typisk eksempel på hvor risikofylt en slik konstruksjon kan være. Offentlig myndighet understreker også at det er betydelige problemer med å inspisere fjellsikringen i disse tunnelene, både hva gjelder tilgjengelighet og et usunt miljø for kontrollørene.
En utvendig membran på tunnelforingen eller tunnelløpet, også noen ganger i flere lag, som en folie mellom betong og fjell er en ytterligere dreining på kostnadsskruen. Dessuten er det knapt noen membranmontasje noe sted i verden som har løst problemene uten en lang og frustrerende leting etter lekkasjer "på ville veier".
For å bøte på problemet, forsøkes det i dag å etablere kompliserte injeksjonssystemer ved hjelp av injeksjonsslanger for å seksjonere problemene, hvilket resulterer i et villnis av tilførselsslanger som trolig er vanskelig å holde styr på.
I tillegg er det fra membranentreprenører omfattende krav til fjelloverflatens jevnhet og tetthet, idet det å sveise membraner med vann flommende trolig ikke er noen ønskesituasjon. Det finnes kjente løsninger med en kontinuerlig utstøping av en tunnelforing, hvilket vanligvis omtales som glideforskaling, selv om fremgangsmåten er noe forskjellig. Så vidt vites er ikke noen av disse metodene kommet i praktisk bruk.
Sammenfatnings vis er det et åpenbart og ønsket fellestrekk ved alle kjente metoder i dag, at tunnelen etter utsprenging - før neste trinn - bør være 100 % sikret og tilnærmet vanntett.
Dagens tunnelteknologier står derfor fortsatt overfor en mengde utfordringer, selv om datastyrte borerigger, avansert injeksjonsteknikk og fiberarmert betongsprøyting har bedret forholdene vesentlig for forskjellige løsninger vedrørende tunnelforinger av forskjellige typer. Likevel har det innenfor tunnelteknologien på mange områder lenge vært til stede et åpenbart behov for nytenkning, i den hensikt å løse alle eller de fleste av de kjente problemer. Kostnadene ved tunnelbygging i dag er urimelig store på grunn av en bristende sammenheng mellom de tekniske som oppstår og de praktiske løsninger.
Den foreliggende oppfinnelse tar derfor sikte på å tilveiebringe tekniske løsninger som helt eller delvis løser ulempene ved anvendelse av kjent teknikk.
Fremgangsmåten vil være svært kostnadseffektiv og omfanget av dagens kostbare sikrings-behov i form av bolting, sprøytebetong og injeksjon vil kunne reduseres dramatisk. Tunnelforingen som struktur vil være tilnærmet vedlikeholdsfri og ha en nesten evigvarende livslengde; 300år eller mer.
Ifølge oppfinnelsen kjennetegnes den innledningsvis nevnte fremgangsmåte ved:
f) forut for trekk c) å anbringe ved utsiden av seksjonene i åpningen mellom disse en ytre, fleksibel forskaling, ved å anvende to langsgående skjørt som respektivt innfestes eller er innfestet ved oppstående kanter av hosstående tunnelseksjoner, idet de nabobeliggende skjørtene ved sin frie, oppadgående endekanter sammenføyes til å danne den fleksible forskalingen, og g) å pumpe betongen gjennom den indre forskalingen som angitt i trekk d) slik at den trenger videre inn i et rom avgrenset av nabostående tunnelseksjoner dannet av nevnte konstruksjonselementer, den ytre fleksible forskalingen og den indre forskalingen, slik at innpumpet betong utvider den ytre fleksible forskalingen utad og sideveis på tunnelseksjonenes og dermed tunnelløpets utside.
Ytterligere utførelsesformer av fremgangsmåten fremgår av de underordnete patentkrav 2 - 14.
Det innledningsvis nevnte konstruksjonselement kjennetegnes primært ved at konstruksjonselementet på utsiden ved hver kant derav som skal plasseres oppstående og som skal strekke seg i en retning på tvers av tunnelløpets lengderetning er forsynt med en første, ytre, fleksibel forskalingshalvdel i form av et skjørt for å kunne sammenkobles med en tilsvarende andre, ytre, fleksibel forskalingshalvdel i form av et skjørt på et i tunnelløpets lengderetning naboliggende ytterligere konstruksjonselement når nevnte ytterlige konstruksjonselement er plassert ved siden av det førstnevnte konstruksjonselementet, til dannelse av en fleksibel forskaling for å motta betong ved innpumping mellom de nabobeliggende elementer og inn i den fleksible forskalingen til å danne en mellomstøp.
Ytterligere utførelsesformer tilhørende dette konstruksjonselement fremgår av de underordnete patentkrav 16 - 25.
Oppfinnelsen skal nå nærmere beskrives under henvisning til de vedlagte tegninger som viser, for oppfinnelsen, ikke-begrensende utførelsesformer.
Fig. 1 viser karakteristisk bruk av en ytre fleksibel forskaling mellom hvelvelementer og
fjell eller mellom sokkelelementer og fjell.
Fig. 2 viser nettenes teoretiske posisjoner som den fleksible forskalingens halvdeler etter at
elementene er montert på sine respektive sokkelelementer.
Fig. 3 viser sammenkopling av den fleksible forskalingens halvdeler på utsiden av hvelvelementene og en indre tradisjonell forskaling med støpestuss. Fig. 4 viser primær mellomstøp mellom hvelvelementer og fjell, samt sekundær utstøping
mellom hvelvelementer og fjell.
Fig. 5 viser i et oppriss en situasjon med mellomstøp mellom hvelvelementer og fjell med
varierende innbyrdes vinkel mellom noen av hvelvelementene.
Fig. 6 viser i et horisontalt riss en situasjon med mellomstøp mellom hvelvelementer og fjell
med varierende innbyrdes vinkel mellom noen av hvelvelementene.
Fig. 7 viser et totalbilde av alle konstruksjonselementer inklusive sokkelelementer og utstøpt tunnelsåle.
Fig. 8 viser en tunnelløsning på løsmasser/fjell i friluft.
Fig. 9 viser en tunnelløsning ved rehabilitering av eksisterende tunneler med
fundamentering på forskjellig underlag.
Fig.10 viser en mulig fremgangsmåte ved utførelse av tunnelløp/ tunnelforinger med ekstra
stort tverrsnitt.
Fig. 11 viser i detalj innfesting av sokkelelement mellomstøp og drensrør/støperør.
Fig. 12 viser sammenkopling av forskalingsskjørt og drensrør/støperør.
Fig. 13 viser i et vertikalt snitt skjøt og sammenkopling av sokkelelementer med tetning. Fig. 14 viser et horisontalt riss av skjøt og sammenkopling av sokkelelementer med tetning. Fig. ISviser detalj av horisontal kontakt mellom sokkelelement med innstøpt injeksjons vei,
fugematte og tunnelhvelvelement.
Fig.16 viser detalj av horisontal kontakt mellom tunnelhvelvelementer med innlagt
fugematte og injeksjonsvei.
Fig. 17 viser i prinsipp en infiltrasjonspute som er seksjonsvis delbar
Fig. 18 viser i prinsipp en generell og umiddelbar avtetting av fuger ved anvendelse av
infiltrasjonsputer og spredematte.
Fig. 19 viser i prinsipp en injiserbar fugepakning.
Fig. 20 viser et utsparingsprofil for forskalingsskjørtdel i tunnelhvelvelement.
Fig. 21 viser et forskalingsskjørt faststøpt i utsparingsprofilet.
Fig. 22 viser plassering av forskalingsskjørtdel i et hvelvelement som har en pålagt membran.
Fig. 23 viser en montasjesituasjon for tunnelløphvelvelementer.
Fig. 24 viser en innvendig forskalingsbue for mellomstøp i et hulrom mellom hvelvelementer
og fjell, samt lufterør i det øvre heng-partiet av tunnelhvelvelementene.
Fig. 25a viser en elektrifisert avretterbrygge i posisjoner ved utførelse av avrettings - og
konstruksjonsbetong i tunnelsålen.
Fig. 25b viser i prinsipp individuelle drivenheter for en avretterbrygge.
Fig. 25c viser i ett snitt en fleksibel sammenkopling av drivenheter og avretterbrygge.
Fig. 25d viser i et horisontalt oppriss den fleksible forbindelsen mellom avretterbryggens
fagverk og drivenheter.
Fig. 26 viser i prinsipp forankring av en elektrifisert kranbane.
Fig. 27 viser forankring og oppheng i mellomstøpen mellom hvelvelementer for en
seksjonsvis etablert kranbane.
Fig. 28 viser tunnelhvelvelementer av sandwich-konstruksjon i oppstillingsposisjon Fig.29 viser tunnelhvelvelementer av sandwich-konstruksjon etter full utstøping Fig. 1 viser oppfinnelsens essens med alle hovedkomponenter 1,1% 2,3,3', 4,4', 5,5% 6, 6' 7,7', 8,9 inkludert.
I den etterfølgende figurbeskrivelse er konstruksjonselementene 3 - 3""; 4 - 4""; 5 - 5"" for enkelhets skyld omtalt som hvelvelementer. Sammensatt danner disse tunnelseksjoner A
-F.
Tunnelløp 1 vil her også kunne forstås som en tunnelforing.
Sokkelelement 6, 7; 6', 7' danner fundament eller elementsokkel for tunnelseksjon.
Fig. 2 viser ytre fleksible skjørt 2', 2" som danner en fleksibel forskaling 2 som fordelaktig kan være i form av sammenfestbare nett som hver festes på en pålitelig måte langs begge vertikale kanter på de respektive hvelvelementene 3,4,5. Foruten at den fleksible forskalingen 2 må ha den nødvendige bruddstyrke for den aktuelle bruken, må skjørtenes 2% 2" nettmaskevidde være noe mindre enn største diameter på tilslaget (stein) i betongmassen. Herved kommer det praktiske forhold kjent som "mauring" inn i sammenhengen, hvilket
innebærer at etter at de største partiklene i betongen ikke lenger kan passere en maskeåpning, stopper stadig mindre partikler i betongen opp for til slutt å blokkere hele passasjen, kanskje bortsett fra vann i en periode. En slik fleksibel forskaling 2 av nettbaserte skjørt 2', 2" vil dermed virke som en pålitelig fleksibel forskaling 2, dersom skjørtenes 2', 2" nett har tilstrekkelig styrke. Skjørtene 2', 2" og forskalingenes 8,9 nettutformede skjørt kan produseres av alternative materialer, syntetisk tråd (nylon etc), organisk materiale eller stålwire etc. Den fleksible forskalingen 2, en slags "nettpose", kan også om ønskelig bygges opp av flere lag med en svært kraftig ytre "pose" med stor maskevidde med et innlegg bestående av nettmateriale med mindre maskevidde eller av et annet materiale med tilsvarende egenskaper.
Etter sammenkopling 11 av de to skjørtene 2', 2" i åpningen mellom de i tunnelretningen hosstående elementene 3,3' 4,4' 5,5'; som vist i fig.l og 3, og samvirkende med en tradisjonell indre forskaling 12, dannes et hulrom 13 som ved innpumping av mellommasse i form av betongmasse 14, se fig. 4, vil utvide den fleksible forskalingen 2 eller "posen" utover til den kommer i kontakt med den eksponerte fjelloverflate 10 og betongen vil således etter utherding utgjøre en svært fordelaktig støtte for de monterte hvelvelementene 3, 3' 4,4', 5, 5' og fjellmassene 10 langs hele tunneltverrsnittet. Samtidig sikrer forskalingen 2 at betongen som innpumpes begrenses til hulrommet 13 og ikke spres ukontrollert bak hvelvelementene 3,4,5; 3% 4',5'.
Innlekking av vann gjennom fjelloverflaten 10 bak forskalingens 2 pose under innpumping av betong for etablering av mellomstøpen 14, vil høyst sannsynlig etter litt utvasking av betongen 14 i fronten ved direkte kontakt mot fjelloverflaten 10 presses ut til sidene og utgjøre en mindre fare for at uakseptable mengder av bindemiddelet i mellomstøpen 14 vaskes ut.
Kraftige vannstrømmer inn i tunnelen hvor mellomstøpen 14 forutsettes å få kontakt med fjelloverflaten 10, må på forhånd tettes eller ledes bort på en tilfredsstillende måte f. eks. ved å henge opp plast på fjelloverflaten 10 eller la en passe lengde av en forholdsvis stiv plast-folie, i form av en plastrull tredd inn på et armeringsstål, fra oversiden, "rulle seg nedover" over åpningen mellom hvelvelementene 3,4 , 5; 3', 4' 5' hvoretter plasten kan festes i øvre ende før skjørtenes 2', 2" nett koples sammen 11. Samtidig som plastfolien løftes ut ved innpumping av betongmassen til mellomstøpen 14, vil den beskytte betongen mot uønsket utvasking og lede lekkasjene ut til sidene, hvor vannet etter hvert blir borte gjennom drens-/ støperørene 26,26'.
På fig. 3 og 20-22 er vist innfesting 18,18' av skjørtene 2', 2".
I fig. 4 vises situasjonen etter at den primære mellomstøpen 14 er utherdet og at betongmassen har presset den fleksible forskalingen 2 utover mot fjellmassene 10. Videre vises sekundær utstøping 19 mellom mellomstøpene 14,14', hvelvelementene 3,4, 5 og fjellmassene 10. Som det også fremgår av fig. 15,16,20,21 og 22 vises den på hvelvelementene 3,4, 5 utvendig påførte membran 17,17', 17", fortanning 15,15', og innstøpt injeksjonsvei 16,16' i kantene av elementene som strekker seg på tvers av tunnelløpet. Det er åpenbart at mellomstøpen 14 og dennes kontaktflate til hvelvelementene 3,4,5 vil være svært fordelaktig for å oppnå en helt vanntett forbindelse, også ved tilførsel av tettemasse gjennom injeksjonsveien 16,16'.
Situasjonen som vises i fig. 4, bekrefter også at overgangen mellom den utvendig påførte membran 17,17' på hvelvelementene 3,4,5; 3', 4', 5' og mellomstøpen 14, åpenbart er svært nær og solid og ikke representerer noen usikkerhet med hensyn til å oppnå varig vanntetthet i forbindelsen mellom hvelvelementer 3,4,5; 3', 4', 5' og mellomstøp 14. At det kan oppstå innlekkasjer gjennom rissdannelser i mellomstøpen 14 kan ikke utelukkes, men det problemet må løses lokalt ved injeksjon og representerer ingen signifikant svakhet ved metoden.
Som vist på figur 5 og 6 kan det ved konsekvent å plassere et antall hvelvelementer 3,4 ,5; 3', 4', 5'; 3",4", 5"; 3"', 4"', 5'"; 3"", 4"", 5"" på samme sokkelelement 6, 7, muliggjøres at tunnelforingen 1 kan dreies både i vertikal- og horisontalplanet. Ved retningsendring i horisontalplanet i figur 6, tilpasses lengden på et av eller begge sokkelelementer 6, 7 slik at den ønskede krumningsradius av tunnelløpet 1 oppnås, slik som antydet med sokkelelementene eller fundamentene 6, 6', 6", 6"' og 7,7', 7", 7"'. Det kan være fordelaktig at lengden på sokkelelementene 6, 7 avpasses slik at avstanden mellom hosstående elementer, for eksempel 5,5', langs senterlinjen i tunnelen hele tiden blir den samme. Dimensjonene på mellomstøpens 14 "kileform" ved sokkelelementenes skjøter 23, kan om ønskelig varieres ut fra hva som er praktisk mulig eller konstruksjonsmessig ønskelig. Bredden av skjørtenes 2',
2" nett må nødvendigvis tilpasses avstanden mellom i tunnelløpsretningen nabobeliggende tunnelhvelvelementer, for eksempel 3,4, 5; 3' 4', 5'.
For at fremgangsmåten i tillegg skal kunne tilpasses sømløs overgang til doseringer i kurver, vil det være fordelaktig at hvelvelementet 5 som er øverst ikke er fullstendig torsjonsstivt, men i noen grad vil kunne tilpasse seg hvelvelementene 3,4 som er på sidene og som topp-hvelvelementet 5 skal hvile på. Hvelvelementene 3,4 får nødvendigvis en avvikende visning i toppen, fordi motstående sokkelelementer 6, 7 på respektive sider av tunnelløpet da vil være anbrakt slik at det ene sokkelelementets 6 frie ende vil ligge i en annen høyde enn motstående sokkelelement 7. Topp-hvelvelementet 5, på grunn av en viss iboende elastisitet i elementet 5, vil innen visse grenser tilpasse seg toppen på side-hvelvelementene 3,4. Dersom denne elastisiteten ikke viser seg tilstrekkelig, vil det i praksis være mulig å tillate tilleggskrefter for å tvinge hvelvelementene 3,4,5 sammen i en fuge 20 - 20"" mellom hvelvelementer (se fig.16) for deretter permanent å kople hvelvelementene, 3,4, 5 sammen ved hjelp av innstøpte stålplater 84 - 84"' og sveisede lasker 79, 79' (som vist på fig. 7) i en passende avstand fra hvelvelementenes 3,4,5 lineære eller radielle kanter.
Ved sammenkopling i hvelvelementenes 3,4, 5 radielle kanter (ikke vist), vil sammenkoplingen fordelaktig skjules i mellomstøpen 14. Det er ikke sannsynlig at elementene, for eksempel 3,4,5 vil skades strukturelt av en slik hardhendt behandling dersom kraft-påvirkningen er godt innenfor forut spesifiserte toleransegrenser. Selv om sidehvelv-elementene 3,4 og topp-hvelvelementene 5 er utvendig dekket med eller påført membran 17, vil det forstås at membranen 17 fortsatt vil være 100 % intakt etter en slik tilpasning.
Ved en fremgangsmåte som skissert, vil hvelvelementenes 3,4,5 sidekanter fremstå med en mindre "trapping", men dette anses som uproblematisk, da disse ujevnhetene vil kompenseres for av innvendig forskaling 12 og mellomstøpene 14 -14"".
En logisk konsekvens av alle disse nevnte forhold tilsier at bredden på mellomstøpen 14 fordelaktig også kan varieres for å oppnå ulike fordeler, idet økt bredde gir en bredere og kraftigere mellomstøp 14 som vil gi bedre understøttelse av fjellmassene 10, mens en smalere mellomstøp 14 først og fremst vil redusere betongvolumet i den aktuelle sammenhengen. Dersom konseptet er full utstøping, det vil si fullstendig oppfylling av hulrommet mellom tunnelløpet 1 og fjelloverflaten 10 med betongmasse, spiller dette i hovedsak en underordnet rolle bortsett fra sikringsbehovet. På grunn av oppfinnelsens karakter, vil det være uproblematisk underveis å avsette midlertidige åpninger i tunnelløpet 1 for senere å kunne montere de manglende hvelvelementer 3,4, 5,6, 7 og etablere tunnelløpet 1 som opprinnelig forutsatt.
Videre er det fordelaktig at hvelvelementene 3,4,5; 3', 4', 5' kan produseres med forskjellig krumningsradius eller annen foretrukken geometri, og at alternative betongkonsepter kan anvendes, som for eksempel normalbetong, lettvektsbetong, "lecabetong", porebetong etc. Hvelvelementenes 3,4, 5 strukturelle styrke og grad av armering er i hovedsak knyttet opp til at disse elementene 3, 4, 5 er håndterbare fra produksjon til fullført montering. Ut over dette blir noen av kravene at det kan festes en fleksibel forskaling 2 utvendig på hvelvelementene 3,4,5 og at det utvendig kan påføres en membran 17.
Videre viser figur 7 et tunnelløp 1, som i motsetning til kjent teknologi, resulterer i en fullstendig vanntett tunnel ved bruk av kun tre forskjellige prefabrikkerte hvelvelementer 3, 4,5 av betong og som for mange "norske" tunneltverrsnitt har den samme krumningsradius på tvers av tunnelløpsretningen, dvs. 4,79 meter. Det vil dog forstås at det ikke er noen som helst betingelse at krumningsradiusen trenger å ha denne størrelse, men kan være større eller eventuelt noe mindre.
Situasjonen som klart visualiseres på fig. 7, åpner åpenbart muligheter for å kunne støpe ut tunnelsåle i form av avrettingsbetongstøp 25 og konstruksjonsbetong 28 på en fordelaktig måte ved hjelp av mekanisk utstyr. Sokkelelementenes 6,7 kanter vil være svært jevne og ha en innbyrdes svært nøyaktig beliggenhet. En membran 65 i sålen kan legges ut som løs duk sveiset til den i tunnelløpretningen foregående, eller limes til avrettingsstøpen 25 med for eksempel en smøremembran. I avrettingsbetongen 25 vil det være nødvendig å plassere tilstrekkelig dimensjonerte drens- og avløpsledning(er) 27.
Som videre vist på fig.7, er det fordelaktig at det kan etableres et flertall vanntette varerør (trekkerør) 81,81' som ligger bak tunnelløpet 1 eller også støpes inn i sekundærstøpen 19 med radielle utstikk 82,82' gjennom mellomstøpen 14 i passende avstand. Ved brann eller annen alvorlig hendelse vil etableringen være en svært betryggende sikring av permanente installasjoner eller forsyninger inn langs hele tunnelløpet 1, f. eks. signalkabler, nød-belysning, frostfri vannforsyning eller lignende.
Vanntettingen i forbindelsen mellom konstruksjonsbetong i sålen 28, sokkelelement 6, 7, se fig. 7,12 og 15, og mellomstøp 24 mellom sokkelelement 6,7 og fjell 10, kan fordelaktig ivaretas ved injeksjon gjennom innstøpte injeksjonsveier 16"", 16""' i sokkelementenes 6, 7 fortanning 15", 15"' som standardmessig foreligger, også på begge sider av sokkelelementet 6,7. Det er åpenbart også mulig å etablere en injeksjonsvei (ikke vist) på avrettingsstøpen 25 tett inntil mellomstøpen 24 som en ytterligere injeksjonsmulighet.
Som vist på figur 8, kan fremgangsmåten ved oppfinnelsen uten forandringer anvendes ute i åpent terreng som en miljø- eller rassikringstunnel. Fremgangsmåten er i vesentlige trekk den samme som for en tunnelforing 1 i fjell, men montasjen av hvelvelementene 3,4,5, 6, 7 blir langt enklere, da den kan utføres ved hjelp av en mobilkran. Som vist på fig. 11 og 12 etableres sokkelelementene 6,7 som for en fjelltunnel eller ved at boltene 34,34' for et forankringstårn 36, plasseres ved hjelp av en mal i tilstrekkelig store klatter av betongmasse ved sokkelelementenes 6,6', 7,7' skjøter 23,23', 23", 23"'. Etter at betongklattene er herdet, nivelleres et toppjern 35 inn og sveises fast til boltene 34,34'. Deretter kan sokkelelementene 6, 7 landes på toppjernet 35 og justeres i sideretning før fastsveising til forankringstårnet 36,36' skjer via innstøpte stålplater i bunnen av sokkelelementet 6; 7.
Sokkelementenes 6, 7 understøttelse til underliggende terreng utføres fortrinnsvis tradisjonelt med armert betong som enten kan fylles rundt sokkelelementene 6, 7 i en "grøft", tradisjonell forskaling eller mot den fleksibel forskaling 8, 9 innfestet 18 i sokkelelementene 6, 7. En forutsetning for etablering av et tunnelløp 1 i åpent terreng, er åpenbart at fundamenteringen enten skjer på fjellgrunn eller på komprimert, ikke telefarlig underlag. Ved "fri" utstøping av forskalingens 2 "pose" vil denne fylt med betongmasse nødvendigvis få et noe forskjellig tverrsnitt utenfor tunnelelementene 3,4,5. Fra sokkelelementene 6,7 og videre opp langs tunnelhvelvet, vil tverrsnittet variere fra en sirkulær form til et gradvis mer ovalt tverrsnitt. Dette er imidlertid ikke noe problem, idet mellomstøpen 14 derved blir fordelaktig mektigere i "roten" på tunnelløpet 1 hvor lastene fra eventuell oppfylling er størst. Om nødvendig kan mellomstøpen 14 her, som inne i en fjelltunnel, armeres i mer eller mindre grad, men dette må vurderes i hvert enkelt tilfelle. Liksom for tunnelløp eller tunnelforing 1 i fjelltunnel, kan hvelvelementene 3,4,5 påføres en utvendig membran 17 som anses tilfredsstillende.
Tetting av fuger vertikalt og horisontalt mellom tunnelelementene kan utføres som for oppfinnelsen generelt. For å stabilisere hvelvelementene 3,4, 5; 3', 4', 5' inntil mellom-støpen 14 er gjennomført og utherdet, vil det måtte overveies om hvelvelementene 3,4, 5; 3', 4', 5' i tillegg må støttes med stag. En åpenbart fordelaktig løsning for å stabilisere hvelvelementene 3,4, 5; 3', 4', 5' vil være å støpe inn et antall stålplater på innsiden langs hvelvelementenes 3,4,5 (se fig. 8) hosliggende lineære eller radielle kanter (ikke vist) og forbinde disse med fastsveisede lasker 79, 79'.
Ved rehabilitering av tunneler generelt og spesielt veitunneler, kan oppfinnelsen implementeres uten gjennomgripende forandringer som vist i figur 9. I prinsippet kan sokkelelementer 6, 7 i en modifisert utgave videreføres. Et modifisert, lavt sokkelelement 29,29' boltes fast til underlaget gjennom en forsenket posisjon fra bunnen av en fordypning 22, 22' eller "lager" og etableres for hver hvelvseksjon 3,4,5. Dette kan være fordelaktig for kontinuerlig å kunne følge tunneltraseen. Den modifiserte hvelvseksjonsokkelen 29,29' kan plasseres på eksisterende kantawiser eller på annet underlag langs tunnelløpets sider. Det kan vurderes om det må settes inn et antall fjellbolter 31,31' via mellomstøpen 14 for å sikre mot en eventuell fare for senere utglidning i tunnelløpets 1 nedre kant. Videre foregår all montasje av hvelvelementer 3,4,5; 3', 4', 5' og utstøping av mellomstøpen 14 som beskrevet for oppfinnelsen generelt.
Kranbane 68 med stagbolter 67, 67' for kranskinnen og tilhørende gjengehylser 30,30' for boltene 67, 67' kan installeres, og en fordelaktig konstruert forskaling 12 kan muliggjøre at tunnelen kan holdes åpen for avpasset trafikk i lengre perioder av døgnet.
Fig. 10 viser en fremgangsmåte for tunneler med ekstra stort tverrsnitt. Ved å posisjonere og mellomstøpel4 (modifiserte) hvelvelementer 3,3'; 4,4' med forankring i form av fjellbolter 31,31' til fjell via mellomstøpen 14,14' kan hvelvelementer 3,4 på hver side av tunnelløpet stabiliseres og danne fundament for den etterfølgende montering og mellomstøping 14 av
(modifiserte) topp-hvelvelementene 5,5'.
Figur 11 viser et snitt av sokkelelementens 6,7 "frie ende" festet til fjell 10 via kraftige, fastgyste bolter 34,34'. Boltene 34, 34' gyses fast skråstilt mot hverandre og, som nevnt tidligere, koples sammen med toppjernet 35 i form av et kraftig flattjern som sveises fast til boltene 34,34'etter at flattjernet 35 er nivellert inn til sin individuelle posisjon. Toleransen på plasseringen av fjellboltene 34,34' i tunnelløpets lengderetning må være slik at den faststøpte platen 33 i underkant på sokkelelementet 6, korresponderer med og kan sveises fast til flattjernet 35 montert på boltene 34,34'. På sokkelelementets 6,7 motsatte "låste" ende fastsveises de to kraftige oppleggsjern 37,37' i form av flattjern på kant til stålplatene 32,32' som er innstøpt i sokkelementenes 6,7 topp slik at halve lengden av jernene 37,37' blir stikkende ut fra sokkelelementenes 6, 7 ende. Etter landing av sokkelelement 6,7 på et etablert forankringstårn 36 for sokkelementet og forrige sokkelelements 6',7' ende og etter innretting sideveis, sveises flattjernene 37,37' fast til stålplatene 32,32' innstøpt i sokkelelementenes 6, 7; 6', 7' topp, og det sveises også mellom forankringstårnet 36 og den innstøpte stålplaten 33 på sokkelens 6,7 underside, se også fig. 13.
På grunn av den fordelaktige fleksible forskalingen 8, 9, se fig. 1 og 12, vil betongmasse umiddelbart kunne tilføres mellom sokkelelement 6, 7 og nærliggende fjell 10. Forskalingens 8, 9 nett må nødvendigvis være noe lengre i begge ender enn selve sokkelelementet 6,7 og må på begge sider plasseres og festes slik at betongmasse ikke i renner ut ved sokkelelementets 6,7 ender. Dette tilsier at forskalingen 8,9 ved sokkelelementets 6,7 frie ende, må føres opp og festes til sokkelelementets 6,7 øvre og ytre kant for deretter å føres inn til fjellsiden 10 og boltes fast på en tilfredsstillende måte. Dette kan på fordelaktig vis gjøres ved at det samtidig med de øvrige sveisearbeider, sveises fast en "hempe" på stålplatene 32,37 på sokkelelementenes 6, 7 ytre kanter hvor den individuelle mellomstøpen 24 skal avsluttes. Forskalingens 8, 9 nettkant hukes på hempene og føres fra den øverst liggende inn til fjelloverflaten 10 og boltes fast.
Der hvor et flertall av sokkelelementer 6, 6', 6", 6"'... skal innstøpes 24,24', 24"... samtidig, festes forskalingens 8, 8', 8", 8"' nettender sammen på tvers av tunnelløpets lengderetning på tilfredsstillende måte og vil således danne en sammenhengende fleksibel forskaling 8,9. Før mellomstøp 24 mellom sokkelelement 6, 7 og eksponert fjelloverflate 10, er det nødvendig å utlegge den nettutformete forskalingen 8,9 opp langs fjelloverflaten 10 og om nødvendig feste forskalingene 8,9 til fjelloverflaten 10 på et flertall steder med knagger 66, dersom det er fare for at betongmassen vil feie forskalingens 8,9 nettvekk før betongmasse faktisk har landet på forskalingene 8, 9 og belastet disse. Friksjonen mellom de av betongmasse belastede nettutformete forskalinger 8,9 og fjelloverflaten 10, vil snart stoppe forskalingenes 8, 9 bevegelse nedover fjelloverflaten 10 og betongmasse kan tilføres til ønsket nivå, som bør ligge noe under sokkelelementets 6,7 topp. En åpenbar forutsetning er at forskalingenes 8,9 nettbredde er tilstrekkelig, og nettbredden på nettdelene 8,9 bør generelt beregnes fra forskalingenes 8, 9 innfesting 18', loddrett ned til fjelloverflaten 10 og opp langs denne i høyde med sokkelelementets 6, 7 overkant. Rundt forankringstårnets 36 ben 34,34' må forskalingene 8, 9 splittes for deretter å skjøtes sammen igjen på tilstrekkelig vis, eller at forskalingene 8, 9 koples sammen rundt forankringstårnets 36 ben 34,34' hvor forskalingene 8, 8', 8"; 9, 9', 9"... kontinuerlig fortsetter.
Det kan være fordelaktig for å begrense bruken av nettmateriale for forskalingene 8, 9, og for å kunne gjennomføre en sikker og forutsigbar utstøping 24 mellom sokkelelementer 6, 7 og fjell 10, systematisk å innsette et flertall "knagger" 66 i fjelloverflaten 10 før sokkelelementene 6, 7 monteres. Knaggene 66 kan fordelaktig bestå av stumper av armeringsstål som puttes ned i skråvinklede hull boret et kort stykke inn i fjelloverflaten 10. Etter at sokkelelementene 6,7 er montert, utlegges forskalingenes 8,9 nett opp langs fjelloverflaten 10 og hukes fast på et flertall av de i tunnelløpets retning plasserte knagger 66,... i passende avstand fra skjørtenes 8, 9 øvre kant.
I praksis kan det vise seg fordelaktig at drensrørene/støperørene 26 tres gjennom tilpassede hull i forskalingens 8, 9 nett og klamres fast til fjelloverflaten 10 oppe, med enden i tilstrekkelig høyde og eventuelt midlertidig blendet. Etter utstøping 24 kan rørene 26 umiddelbart åpnes eller kappes for eventuelt å lede bort uønsket vann som renner ned på betongen 24. Rørene 26 skal senere i alle fall kappes ned slik at de faller sammen med overkant på mellomstøpen 24, slik at lekkasjevann fra fjelloverflaten 10 ned på mellomstøpen 14 ledes bort via rørene 26 - 26"'.
Drensrørene 26 - 26"' bør være så kraftig dimensjonert at de senere uten problemer kan fungere som støperør ved tilkopling og innpumping av betongmasse mellom sokkelelementstøpen 24,24', mellomstøpen 14,14' og hvelvelementene 3,4,5; 3', 4', 5'
Dersom hulrommet mellom hvelvelementene 3,4,5 og fjellmassene 10 skal fylles helt med betongmasse, må dette nødvendigvis skje mens drens-/støperørene 26 er tilgjengelige på innsiden av tunnelen før tunnelsålen 25,28 etableres.
For å underlette utstøpingen 24 mellom sokkelelementer 6, 7 og fjell 10 kan det være fordelaktig å anbringe en bred og traktformet betongrenne med trinser (ikke vist) som trekkes på sokkelelementets 6,7 kant for å minimere betongsøl og for å styre betongens vei ned tett inntil sokkelelementets 6,7 nedre kant. I alle fall må sokkelelementets 6,7 topp og fordypningen 22 i sokkelelementet rengjøres og eventuelt spyles med vann mens betongen er fersk. Dersom betongmasse fra mellomstøpen 24 eller forskalingen 8, 9 finnes på siste sokkelelementets 6,7 ende, må denne fjernes helt før neste sokkelelement 6,7 plasseres.
Fordelaktig tillater oppfinnelsen at det kan monteres mange prefabrikkerte sokkelelementer 6, 7 fortløpende og at faststøping 24 av sokkelelementer 6, 7 til nærliggende fjellmasser 10 kan skje uten noe som helst behov for tradisjonell forskaling.
Øvrige detaljer som vises på snittet (se også fig. 15) er fordypningen ("lageret") 22 for tunnelhvelvelementet 3,4 i sokkelelementet 6,7. Fordypningen 22 har et sirkulært tverrsnitt, og senteret for fordypningen 22 kan være noe senket i forhold til sokkelelementenes 6,7 topp og med tangentiale motsatt avvikende sider, noe som tillater at hvelvelementet 3,4 med sin halvsirkelformede nedre ende kan tiltes noen buegrader, det vil si at hvelvelementene 3,4 kan beveges frem og tilbake ved hvelvelementenes 3,4 topp.
Krumningsradiusen i sokkelelementets 6, 7 fordypning 22 må nødvendigvis være noe større enn krumningsradiusen i hvelvelementets 3,4 bunn.
På figur 12 vises et oppriss av sokkelelementer 6, 6'; 7,7' og hvelvelementenes 3,3'; 4,4' plassering på disse sokkelelementer 6,6'; 7' V. Lengden på sokkelelementene 6,7; 6', 7' kan varieres, men generelt er det fordelaktig at lengden på sokkelelementet 6,7; 6', 7' avpasses til elementbredden slik at samme avstand mellom elementene 3,4,5; 3', 4', 5' fortrinnsvis oppnås. Alle enkeltelementer av hvelvelementer 3,4,5; 3', 4', 5' og sokkel-eelementer 6, 7;, 6', 7' produseres normalt identiske, slik at alle i prinsippet kan brukes om hverandre i endevendt posisjon (se også fig. 1). Bredden på mellomstøpen 14 kan tilpasses behovet for plass ved sammenkopling 11 av de nettutformede skjørtene 2', 2" eller økes ut over dette for å etablere en ekstra kraftig mellomstøp 14 for sikring av fjellmassene 10.
Dersom det beregningsmessig eller erfaringsmessig viser seg nødvendig å hindre sideveis utglidning av hvelvelementene 3,4,5 ved innpumping av betongmasse 14, kan det fordelaktig plasseres minst én todelt forankringsbolt 38,38' fra gjengehylser faststøpt i hvelvelementene 3,4; 3', 4', og der boltens 38,38' deler siden sammensveises ved et møtested 38".
På opprisset illustreres det videre sammenkopling 11 av de nabobeliggende skjørtene 2', 2" som sammen vil utgjøre den fleksible forskalingens 2 pose. På grunn av den åpenbare situasjonen i åpningen mellom hvelvelementene 3,3'; 4,4'; 5,5' og skjørtene 2', 2", vil det være fordelaktig å trekke skjørtene 2', 2" inn gjennom åpningen mellom hvelvelementene 3, 3'; 4,4'; 5, 5', legge skjørtenes 2', 2" nett mot hverandre som vist på figur 3 og binde skjørtenes 2', 2" nett sammen i den posisjonen. Dog vil det være klart at skjørtene 2', 2" kan føyes sammen selv om avstanden mellom hvelvelementene 3,3'; 4, 4'; 5, 5' er svært liten og grensen går åpenbart ved at det blir praktisk mulig å pumpe inn betong til mellom-støpen 14. Etter at den som nettposen utformede fleksible forskaling 2 er puttet tilbake mellom hvelvelementene 3,3'; 4,4'; 5, 5', vil indre forskaling 12 kunne plasseres og mellomstøpen 14 tilveiebringes.
Sammenkoplingen 11 kan åpenbart løses med alternative metoder, mens den foretrukne er å "sy" sammen skjørtenes 2', 2" nett med for eksempel stålwire 11 eller annet sammen-bindingsmiddel, som er like lang eller noe lengre enn skjørtenes 2'; 2" samlede lengde. På stålwirens 11 ende kan det påsettes en passende lang nål, og wiren 11 kan trolig fordelaktig tres gjennom skjørtenes 2% 2" nett fra toppen av tunnelhvelvingen og ned til begge sider, ved å la wiren 11 løpe over en trinse (ikke vist) som er midlertidig hengt opp på topp-hvelvelementets 5,5' kant.
Etter sammenkopling av skjørtene 2', 2" i åpningen mellom hvelvelementene 3,4, 5; 3', 4% 5', må wirens 11 respektive ender forankres i de respektive sokkelelementene 6,7 ved at det standardmessig gjøres en mindre uttagning 43 midt på jernene 37 (se fig. 12,13 og 14) hvor wiren 11 kan trekkes gjennom og sikres, eller direkte sammenkoples rundt oppleggsjernet 37.
Midt inne på sokkelelementet 6,7, kan wiren 11 forankres på samme måte ved at det fastsveises et oppleggsjerrn 37 til innstøpt stålplate 85 i sokkelens 6,7 topp, Alternativt kan det fastsveises en hempe (ikke vist) til den samme platen 85 hvor wiren på en betryggende måte kan forankres. Uavhengig av hvordan wiren 11 forankres, er det svært viktig at skjørtenes 2', 2" nett sammenføyes slik at det dannes en tett "bunn" i forskalingsposen 2 helt inn mot hvelvelementenes 3,3'; 4,4' ytre flater og at denne utformes slik at "bunnen" får hvile på mellomstøpens 24 topp.
Tverrskjøtingssammenkopling 86 (se fig. 8) av skjørtenes 2', 2" nettkanter i tunnelløpets retning kan også skje på alternative måter, også med wire, mens den i øyeblikket foretrukne løsning vil være å huke sammen nettkantene med "lukkede" stålhemper som er så romslige at noe nettmateriale også får plass inne i hempen. På grunn av tverrskjøtenes 86 beliggenhet i høyderetningen betraktet, vil påkjenningen på den nettutformede forskalingen 2 under innpumping av betongmasse for mellomstøpen 14 her være langt mindre enn påkjenningen ved forskalingens 2 nettposes bunn som ligger på mellomstøpen 24.
I sokkelelementene 6, 7må det innlemmes innstøpingsgods med konkrete formål. I sokkelementets 6, 7 bunn må det, som tidligere antydet, innstøpes tilstrekkelig store og forankrede stålplater 33,33' ved sokkelelementets 6, 7 ender, liksom det i sokkelelementets 6, 7 topp og ender må innstøpes de tidligere nevnte stålplater 32,32', 32", 32"'. Ved sokkelelementenes 6, 7 midte og topp må det innstøpes stålplater 85, 85' for fastsveising av et kraftig flattjern på kant tilsvarende oppleggsjern 37 som underlag for forskalingsbuens 12 fot og dreielager 55. Videre må det innstøpes utsparingsprofil 39' i sokkelelementenes 6, 7 bunn for innfesting av de nevnte skjørt 8, 9, slik det vil bli nærmere forklart. Selv om alle innstøpningsenheter ikke kommer til anvendelse i enhver montasjesituasjon, vil det være svært fordelaktig at sokkelelementene 6,7 produseres symmetriske rundt begge akser for sokkelelementene 6, 7. Dette medfører langt bedre fleksibilitet, fordi innfesting 18' av forskalingene 8, 9 og stålplatene 32,32' på sokkelelementenes 6. 7 topp for etablering av en innfesting for forskalingsbuens 12 fot, ikke vil kreve noen oppmerksomhet og kontroll før sokkelelementene 6, 7 må retningsorienteres før inntransport i tunnelløpet, da lengden på sokkelelementene 6,7 i noen tilfeller eventuelt ikke tillater at elementene 6, 7 endevendes inne i tunnelløpet.
Sokkelementene 6, 7 kan med fordel støpes og transporteres "opp-ned", fortrinnsvis med nedsenkede løfteanordninger (ikke vist) innstøpt på sokkelementendes 6,7 underside, da dette også vil underlette lagring av sokkelelementene 6,7. Dette er også å foretrekke fordi dette nødvendigvis må være posisjonen for sokkelelementet 6,7 når forskalingsskjørtets 8,9 nett skal innfestes ved et sted 18; 18' på sokkelelementet 6, 7. Nettet i forskalingen 8, 9 som skal benyttes ved faststøping 24 av sokkelelementet 6,7, kan ha langt svakere bruddstyrke enn nettene i skjørtene 2', 2" i hvelvelementene 3,4, 5; 3', 4', 5' og innfestingen 18' i sokkelelementene 6, 7 kan trolig utføres med en hurtigherdende, ekspanderende mørtel.
Dersom sokkelskjøtene 23 - 23'" skal være fullstendig vanntette, vises det i figur 13 og 14 en fordelaktig fremgangsmåte. Ved at begge ender hos sokkelelementenes 6, 7; 6', 7' ved produksjonen utføres med en "grunn" halvsirkelformet utsparing 41,41' for tetningsplugg 42 ned mot bunnen av sokkelelementet 6, 7, vil det når f.eks. to sokkelelementer 6,6' monteres sammen, bli dannet et hulrom med en "bunn". Skjøten 23 mellom sokkelelementene 6,6' kan således fordelaktig tettes ved innfylling av ekspanderende mørtel eller eksempelvis flytende asfalt, som danner tetningspluggen 42. Det vil være fordelaktig å montere en selvklebende pakning av skumgummi eller gummi på et av sokkelelementenes 6, 7 ende og rundt utsparingen 41 umiddelbart før plassering av nytt sokkelelement 6,7 for å hindre at det lekker ut fra hulrommet tettemasse som danner pluggen 42.
Som vist i figur 16, kan alle i tunnelløpets retning beliggende fuger/skjøter 20 mellom hvelvelementer 3,4, 5 fordelaktig utstyres med i hvelvelementene 3, 4 innstøpte injeksjonsveier 16"' og som kan injiseres med en passende tettemasse ved behov. Tilsvarende kan skjøter mellom mellomstøp 14 og tilgrensende hvelvelementer 3,4, 5; 3', 4', 5' utstyres med i hvelvelementene innstøpte injeksjons veier 16;16' som kan injiseres med passende tettemasse etter behov. Mellom hvelvelementer 3,4; 3', 4' og tilgrensende sokkelelement 6,7; 6% 7' kan det med fordel i sokkelelementene foreligge injeksjonsveier 16" for innføring av tettemasse etter behov.
I figur 15 vises også en poreåpen, komprimer- og injiserbar "fugematte" 44 som plasseres i forbindelsen mellom hvelvelementene 3, 4 og sokkelen 6,7, og i figur 16 vises en tilsvarende "fugematte" 44' i forbindelsen mellom hvelvelementene 3,4, 5. Ved hjelp av disse oppnås at tettematerialet "armeres" og i praksis vil fremstå som en plasstøpt pakning av stor varighet. En rimelig og effektiv fugematte 44,44' kan eksempelvis bestå av mineralull, glassvatt eller lignende (Rockwool ®, Glava®, etc.)
Alternativt kan avtettingen mellom hvelvseksj onene 3,4, 5 og/ eller hvelvelement 3,4 og sokkelelement 6, 7 bestå av en poretett og komprimerbar plate 45 med gjennomgående perforeringer (som vist i fig. 19), som også på grunn av perforeringene vil være injiserbar fordi tettemasse fordelaktig ved eventuell injeksjon kan spre seg til begge kontaktflater via perforeringene. En slik "fugepakning" 45,45' kan eksempelvis være en fleksibel plate av poretett cellegummi eller av plast med gjennomgående perforeringer. Fugepakningen 45, 45' skal primært være vanntett etter installeringen av elementene 3,4, 5, men kan også tettes ytterligere via de respektive injeksjonsveiene 16"; 16"' i sider av sokkelelementene 6, 7 og hvelvelementene 3, 4 som strekker seg i tunnelløpets retning, dvs. "lineære" sider..
Som vist på figur 11,15 og 16 vil det på grunn av injeksjonsveienes 16" -16""' relativt korte lengder være sannsynlig at injeksjonsveiene kan injiseres via mateslanger 77 - 77"' montert inn midt på slangeseksj onene via et T-stykke og som siden føres ut til elementenes 3,4,5, 6,7 luftside (tunnelløpets innside) og avsluttes inne i en plastkopp 78 - 78'" med lokk som innstøpes og som senere eksponeres i betongoverflaten. Mateslangene 77 - 77"' kan med fordel arrangeres som vist på snittene og vil enkelt kunne sikres under støping av elementene ved festing til armeringen.
Dersom injeksjonsveiene 16"- 16""' skal være reinjiserbare, må mateslanger 77 - 77"' etableres i begge ender av den respektive injeksjonsveien 16" -16"" og føres ut på luftsiden av alle hvelvelementer 3,4, 5 og sokkelelementer 6,7.
Tilsvarende løsning med mateslanger og plastkopp kan tilsvarende tilveiebringes for injeksjonsveien 16,16' på hvelvelementenes 3,4,5 kanter som er på tvers av tunnelløpet 1.
En fremgangsmåte for umiddelbar vanntetting av elementforbindelsene 20, 21 som vist i figurene 15,16,17,18 og 19, er å introdusere "infiltrasjonsputer" 46,46' inneholdende en-komponent tettemateriale (PUR eller lignende) som plasseres under eller over "fugematten" 44, 44' og som vil sprekke og frigjøre tilpasset og tilstrekkelig mengde tettemasse så snart hvelvelementene 3,4, 5 senkes på plass. Matten 44,44' vil således fungere som en "veke" som trekker til seg tettemasse og medfører en tilnærmet øyeblikkelig avtetting etter hvert som tettemassen utsettes for fuktighet. Ved å lime fast en passende pakning 47,47' eller å bruke en selvklebende utgave i området ved elementkanten 3,4,5 vil tettemassen effektivt holdes på plass uten å renne ut i aksial retning.
Injeksjonsveier 16 -16"" for injiserbar tetningsmasse bør fortsatt implementeres i hvelv elementene 3,4, 5 og sokkelelementene 6, 7 som anvist for å sikre en absolutt mulighet for kompletterende tetting på en rasjonell måte til enhver tid. Infiltrasjonsputene 46,46' (se fig. 17 og 18) kan produseres i en fordelaktig plastkvalitet, eventuelt kjemisk nedbrytbar i det aktueelle, operative miljøet i passende lengder med et kort og tomt mellomrom 46", slik at rekken av infiltrasjonsputer 46, 46' kan klippes fra hverandre og tilpasses aktuelle lengder.
Den overordnede hensikt med plassering av en fugematte 44,44' eller fugepakning 45, 45', er å gjøre fugene 20,21 mellom elementene 3, 5; 4, 5; 3, 6 og 4, 7 mest mulig kompakte og samtidig optimalt injiserbare ved at tettemassen forsterkes og også fordelaktig kan spres i hele fugens 20,21 bredde og lengde.
Kravet til injeksjonsveiens 16,16' (se figur. 4) tekniske egenskaper, er at denne primært kan motstå det utvendige væsketrykket som vil oppstå i betongmassen til mellomstøpen 14 når betongmasse pumpes inn i hulrommet 13, uten at injeksjonsveien 16,16' infiltreres eller skades i løpet av prosessen. Det er også viktig at injeksjonsveien/slangen 16 ,16' har et slikt tverrsnitt og overflatestruktur at injeksjonsveien 16,16' kan få godt feste i betongoverflaten og blir tilfredsstillende eksponert til omgivelsene.
Stabinor AS produserer en injeksjonsslange som oppfyller alle aktuelle krav til slike innretninger med god margin. Tester utført i trykkammer bekrefter at injeksjonsslangen motstår et utvendig vanntrykk på 5-6 bar uten at injeksjonsslangen infiltreres av vannet i kammeret. Injeksjonsveiene 16 - 16""'må ved passende anordninger festes/monteres på forskalingsformenes deler uten at slangen påvirkes negativt når formene demonteres.
Skjørtene 2', 2" på forskalingen 2 og forskalingenes 8, 9 nett kan festes på alternative måter, også rent mekanisk, men figur 20,21 og 22 viser en foretrukket fremgangsmåte for en sikker innfesting 18 av forskalingsskjørtene 2', 2' (nett) i hvelvelementenes 3,4, 5 kanter og som fordeler belastningene på skjørtene 2% 2" ved innfestingen 18 på en fordelaktig måte. Som vist i figur 20, etableres et korrugert og riflet tynnplateprofil 39 med koniske flater og avrundede kanter i tilstrekkelig avstand fra hvelvelementenes 3,4, 5 kanter (se også tilsvarende løsning i fig. 11 for sokkelementene 6, 7). Med tilstrekkelig dybde i profilet 39, vil fremgangsmåten fordelaktig være å faststøpe med innfestingen 18 kanten på skjørtene 2', 2" med en sterk, hurtigherdende mørtel, eksempelvis epoksymørtel, ekspanderende sement-mørtel eller lignende på byggeplassen. Det er også fordelaktig at styrken og bredden på skjørtet 2', 2" kan tilpasses stedlige forhold for å unngå unødvendig overforbruk av nettmateriale. Faststøpingen av innfestingen 18 av skjørtene 2', 2" bør skje med nettdelene 2', 2" i samme posisjon som vist på fig. 21, fordi skjørtenes 2', 2" nett da vil være i tilnærmet samme posisjon som under utførelse av mellomstøpen 14 (se fig. 4). I en mindre utsparing 40 for skjørtene 2', 2" ved enden av utsparingsprofilet 39, kan skjørtene 2', 2" trekkes innover mot tunnelløpet ved montasjen av hvelvelementene 3,4, 5, slik at skjørtene 2', 2" i seg selv ikke vil representere noe hinder for kontakten mellom hvelvelementene 3,5; 4,5.
Tilsvarende løsning, slik som vist på fig. 11, foreligger for innfesting 18' av nettdelene 8; 9 i underkant av soklene 6, 7. Således må der etableres en utsparing 40' ved avslutningen av utsparingsprofilet 39' som innstøpes ved sokkelelementenes 6,7 nedre kanter.
Videre viser figurene (se også fig. 2, 3,4,15 og 16) at det på et passende tidspunkt i prosessen, dvs. etter støping av hvelvelementene 3,4, 5; 3', 4', 5', men før montering av disse i tunnelløpet, påføres disse en utvendig membran 17. Membranen 17 kan være en smøremembran eller en fremgangsmåte hvor en membranduk klistres til elementoverflaten, eventuelt ved bruk av en smøremembran som lim. Hvor det kontaktstøpes mellom hvelvelementene 3,4, 5; 3', 4', 5', mellomstøpene 14,14', mellomstøpen 24 og fjelloverflaten 10, vil membranen 17 åpenbart være tett omsluttet av betong på begge sider og svært godt beskyttet, med en levetid som bare begrenses av membranmaterialet i seg selv.
Hvelvlementene 3,4, 5; 3% 4', 5' kan om ønskelig, også på forhånd, påføres et indre belegg eller maling, som etter rensing av betongoverflaten kan få god vedheft og varighet, og lette renhold og redusere karbonatisering av betongen, selv om dette i sammenhengen er mindre viktig da armeringen i hvelvelementene 3,4,5 etter tunnelløpets 1 ferdigstillelse har en underordnet betydning og dessuten har stor overdekning.
Figur 23 viser en typisk montasjesituasjon for hvelvelementer 3,4, 5. Etter at hvelvelementene 3,4, 5 på en god måte er fraktet inn til montasjeområdet, overtas de av en monteringsmaskin 52 med vakuumutstyr 51, for eksempel vakuumplate, som kopler seg til, kan løfte og holde alle aktuelle vekter i alle posisjoner. Side-hvelvelementene 3,4 plasseres først og understøttes midlertidig ved at en eller flere støtter 48,48' med en inkorporert hydraulisk jekk med kort slaglengde - av sikkerhetsgrunner, reises fra fordypningen (lageret) 22,22' på sokkelelementet 6, 7 til en leddet overgang på en selvlåsende "gripesko" 49 som tres inn på elementene 3,4 fra kanten. Etter at begge side-hvelvelementene 3,4 er plassert og understøttet i sine respektive "sprikende" posisjoner, påsettes toppelementet 5 fra kanten et flertall selvlåsende "ledesko" 50,50' som festes til elementet 5 ved hjelp av settskruer. Toppelementet 5 (låseelement) bringes deretter opp i en passende posisjon mellom sideelementene 3,4. Sideelementene 3,4 senkes deretter ned på ledeskoene 50,50' og det meste eller all vekt fra sideelementene 3,4 overføres til ledeskoene 50,50' hvoretter monteringsmaskinen 52 senker alle elementene 3,4, 5 samtidig, slik at de finner de innbyrdes selvsentrerende kontaktflatene.
I løpet av monteringsprosessen må eventuell plassering av fugematten 44, infiltrasjonspute 46 eller fugepakning 45 finne sted på en praktisk god måte.
Etter at hvelvelementene 3,4,5 har inntatt sine endelige posisjoner, danner elementene 3,4, 5 samlet en tilfredsstillende stabil konstruksjon inntil mellomstøpen 14 er utført. Hvelvelementene 3,4, 5 har heller ikke særlig mye rom for større bevegelser inntil tidspunktet for mellom-støpen 14, men hvelvelementene 3,4, 5 kan på enkel måte med treverk stemples opp mot fjelloverflaten 10 bak skjørtenes 2', 2" innfesting 18.
Deretter er det klart for sammenkopling 11 av de fleksible forskalingsnettene eller skjørtene 2', 2" og montering av innvendig forskaling 12. Om elementene 3,4,5 i praksis ikke får helt nøyaktig innbyrdes posisjon i tunnelløpets 1 lengderetning, har dette mindre betydning da forskalingen 12 vil dekke et tilstrekkelig område for gjennomføringen av mellomstøpen 14.
Monteringsutstyret 52 for hvelvelementene 3,4,5 kan med fordel være hjulgående, med en kort og kraftig teleskoparm med roto-tilt og hurtigkopling for innfesting av vakuumutstyret 51, som kopler seg til hvelvelementene 3, 4, 5. Montasjeutstyret 52 kan fordelaktig plasseres på et tre-akslet rammestyrt dumperchassis (ikke vist) med hydrauliske støttelabber for bruk ved sammenkopling til elementene 3,4,5 og eller i monteringsfasen. Videre bør chassiset utnyttes slik at det på sidene eller bak kan anordnes en "vugge" hvor elementene 3, 4,5 gis støtte under forflytning. Ved fråkopling av vakuumutstyret 51, kan monteringsutstyret 52 med fordel også brukes til andre oppgaver med passende utstyr i hurtigkoplingen.
Figur 3 og 24, også med enkelte konstruksjonsdetaljer, viser i prinsipp den innvendige forskalingen 12 som fordelaktig kan lages som en lett, todelt, delbar og hengslet fagverkskonstruksjon som helt eller delvis er selvreisende ved hjelp av pneumatiske sylindere 54, 54' som ved fordelaktig utnyttelse også kan reise forskalingsbuene 12,12' i den første fasen av monteringen. Forskalingsbuene 12,12' fanges opp manuelt i toppen og forbindes ved hjelp av en, eller helst to, hydrauliske oppspenningsanordninger 53, 53' som etter oppspenning også sikres mekanisk. Den åpenbare fordelen ved å benytte to separate oppspenningsenheter 53,53', er at oppspenningskreftene derved kan rettes direkte inn i undergurtene på begge sider av forskalingsbuenes 12,12' fagverk.
Forskalingsbuens 12 fot kan fordelaktig anordnes som et dreielager 55,55' med basis på eksisterende fastsveist oppleggsjern 37,37' i sokkelelementenes 6, 7; 6', 7' skjøt 23 eller til "oppleggsjern" 37", 37"' sveiset til stålplater 32 midt på sokkelen 6,7. Oppleggsjernene 37,37', 37" vil dessuten ha en nøyaktig plassering og vil sammen med de innstøpte stålplatene 32,32', 32"... i sokkelelementenes 6, 7 topp uten videre bære de laster oppspenningen av forskalingen 12 medfører.
Videre er det fordelaktig at den nedre delen av forskalingen 12, 56; 12', 56' med støpestuss 80, 80' er atskilt og selvstendig monter- og demonterbar mot forskalingsbuens utside. Det vil lette frigjøringen av forskalingen 12,12' dersom støpestussen med omliggende forskalingsplate 56, 56' kan frigjøres fra forskalingsbuen 12,12', og bli sittende på betongoverflaten når forskalingsbuene 12,12' senkes. Slik kan forskalingsplatene 56, 56' løsnes i etterkant og deretter monteres tilbake på forskalingsbuene 12,12' før forskalingsbuene 12,12' reises neste gang.
Forskalingshuden på buene 12,12' kan fortrinnsvis lages av et lett og sterkt materiale med et utskiftbart belegg på utsiden. Fremgangsmåten kan forutsette at et antall par av forskalings-buer 12 er tilgjengelige, slik at lengre tunnelseksjoner A-F fordelaktig kan mellomstøpes 14 samtidig. Forskalingene 12,12' kan med fordel forflyttes direkte til neste posisjon eller lagres i sammenfoldet tilstand.
For at kontaktstøp 19, se figur 4 og 29 mellom hvelvelementer 3,4,5 og fjellflate 10 kan gjennomføres på en forutsigbar og god måte, vil det være fordelaktig å montere et antall rør 57 - 57"... øverst i "hengen" bak mellomstøpen 14 for evakuering av vann og luft under støping av betong 19. Rørene 57-57"... kan med fordel ha en innvendig diameter slik at tilslaget i betongen 19 etter kort tid automatisk vil blokkere rørene 57 - 57"...når betongen 19 når toppen.
På grunn av oppfinnelsens åpenbare muligheter for å etablere et tunnelløp 1 med stor grad av nøyaktighet, også mellom motstående sokkelelementer 6,7, vil det være fordelaktig å utvikle et mekanisk utstyr for avretting av tunnelsålen 25,28 (se figur 7) hvor denne skal støpes ut og fortrinnsvis være vanntett. Som vist i figurene 25a, 25 b, 25c og 25d kan utstyret være elektrisk drevne enheter 60,60' med drivhjul 59, 59' som bærer en avretter-brygge 58, med varierbar vibrasjon, som kjører på sokkelementenes 6, 7 kanter, og som holdes i sikker posisjon med ett sett av fjæroppspente og opphengslede kontrahjul 62,62' som løper i fortanninger 15", 15'" på sokkelelementenes 6,7 innsider, for å sikre godt grep for drivhjulene 59,59' og hindre at bryggen 58 "flyter opp" eller vipper. Bryggen 58 kan med fordel bygges som en fagverkskonstruksjon, slik som figurene 25a - 25d avspeiler. Ved å gi vognen 58 uavhengig fremdrift fra motorene 60,60' og anbringe avretterbryggen 58 på pivottapper 61, 61' på begge sider , vil den kunne manøvreres sikkert på kantene av sokkelelementene 6, 7 til og med i kurver og doseringer, ved at bryggen 58 normalt ikke vil være helt torsjonsstiv og også kan gis en viss slingringstoleranse sideveis ved at forbindelsen mellom aksel og drivhjulene 59,59' er aksielt rillet (spline). Ved å utstyre bryggen 58 med et antall flyttbare, skråstilte og regulerbare "vinger" 64,64', 64" eller leddede transport-skruer (ikke vist) festet på et "avretterbord" 87 som igjen festes til undersiden av bryggens 58 undergurt 88, bør betongen til sålen 25,28 også kunne transporteres ut og opp i sidene med mindre behov for manuell håndtering. Avretterbryggen 58 kan tilpasses høyde på avrettingsstøp 25 respektive konstruksjonsbetong 28 ved å flytte bryggen 58 i vertikal retning via en stillbar og vibrasjonsdempet sammenkopling 63, 63' på begge sider mellom bryggen 58 og drivenhetene 60, 60' som figurene også viser. Når avretterbryggen 58 ikke er i bruk, vil den kunne frigjøres fra pivottappene 61, 61', løftes opp og plasseres inntil tunnel-løpet (tunnelforingen) 1, mens fremdriftsenhetene 60,60' fortsatt kan bli stående på elementenes 6,7 kanter. Videre kunne avretterbryggen 58 etter demontering av avretter-bordet 87 og med en påmontert stillasanordning (ikke vist) også benyttes som en rullende arbeidsplattform for installasjonsarbeider i tunnelen for øvrig.
Dersom det fordelaktig er blitt installert en kranbane 68 i tunnelløpet 1, vil denne på tidspunktet for utstøping av såle være operativ og kunne benyttes ved umiddelbar forflytning av avretterbryggen 58. Kranbanen 68 ville også med fordel kunne brukes ved utstøping av sålen 25,28, f. eks. ved at en eller flere løpekatter 69, 69'.. eller ved at "løse" trinser (ikke vist) huket opp på kranskinna 68, holder oppe og kontinuerlig tillater å posisjonere pumpe-slange for betong ovenfra og ned rett foran avretterbryggens 58 front, også ved at pumpe-slangen kan beveges ut til sidene og bidra til at betongen kan plasseres presist over hele tunnelbunnens bredde.
Logistikken vedrørende transport av hvelvelementer 3,4,5 og sokkelelementer 6, 7 inn i tunnelen, kan for sokkelelementenes 6,7 del løses ved inntransport og utplassering med kranbil. Det vil være fordelaktig om det på forhånd er etablert og nivellert inn et antall forankringstårn 36 (se figur 13 og 14) for sokkelelementer 6,7 hvor elementene 6,7 fortløpende kan landes, orienteres og sveises fast i sine individuelle posisjoner.
På figur 26 og 27 er det skissert en transportløsning for hvelvelementer 3,4,5 fra dagen og inn mot montasjestedet.
Kranbanen 68 er elektrifisert og modulær, og er som nevnt utstyrt med minst én løpekatt 69, hvor kranskinnen 68 fortløpende installeres via stag 67,67' fra gjengehylser 30,30' innstøpt i mellomstøpen 14 (se fig. 27). Én eller flere løpekatter 69 med vinsj 83 kan fjernstyres og raskt bringe et større antall elementer 3,4, 5 inn mot ønsket montasjested og slik at elementene derfra hentes med monteringsutstyret 52. I praksis kan det også vise seg fordelaktig å transportere hvelvelementer 3,4, 5 inn i tunnelen når det er liten trafikk og lagre hvelvelementene 3,4, 5 i stående posisjon langs et tunnelløp (en tunnelforing) 1, for eksempel i en periode for boring til ny sprengningssalve. Dog er det åpenbart at transporten av hvelvelementer 3,4,5 på den skisserte måten alltid kan skje innenfor et område i tunneltverrsnittet som er fritt for andre installasjoner, bortsett fra ved annen transport-aktivitet, nemlig området midt i tunneltverrsnittet.
Andre fordeler med en kranbane 68, er at den også kan benyttes til annen transport og at den er direkte gjenbrukbar. Festeanordningene 30, 30' for kranbanen 68 - 68" kan siden benyttes for andre permanente installasjoner i tunnelen, f. eks. lysarmatur. Løpekattene 69 med vinsj 83 kan opereres via radiostyring, utstyres med varsellampe/-signal og automatisk stopp ved hindringer i arbeidsområdet. På figur 26 er det også antydet noen provisoriske installasjoner som ventilasjonsrør og kabeWrøroppheng. Da det er overveiende sannsynlig at et tunnelløp (en tunnelforing) 1 fortløpende vil bli etablert nær opp til stuff, er det mest sannsynlig at fremføringen av nevnte provisoriske installasjoner i hovedsak følger frem-driften av tunnelløpet 1, men slik at slanger og kabler i en periode vil ligge på tunnelbunnen fra den etablerte tunnelforingen 1 og frem til stuff. Dog må det forstås at nødvendige provisorier for fremføring av strøm, vann, trykkluft og ventilasjon ikke vil medføre spesielle problemer m.h.t. inntransport og montering av hvelvelementer 3,4, 5 og sokkelelementer 6, 7. Nevnte provisorier vil fort-løpende også kunne flyttes fra tunnelbunnen og henges opp på tunnelløpet (tunnelforingen) 1 slik at tunnelbunnen vil være fullstendig fri for hindringer når f. eks. tunnelsålen 25,28 skal støpes ut.
Oppfinnelsens karakter kan videreføres til å gjelde en fremtidig bruk av hvelvelementer 73, 73' i sandwich-konstruksjon som skissert i figur 28 og 29. Hvelvelementene 73,73' kan frembringes ved at brannsikre profiler 70, 71,72; 70', 71', 72' sammenføyes til skall som deretter kan fylles med et brannsikkert, skumlignende og forholdsvis lett materiale 74, 74'. En ytre fleksibel forskaling 2 etableres og hulrommet 13 lukkes med et seksjonsbasert lokk 76 av tilsvarende oppbygging som elementene, plasseres i lokkutsparing 75, 75' i hvelvelementene 73. 73' ved hjelp av en låsefunksjon. Lokket 76 kan i den lineære kanten ha not og fjær for stabilisering innbyrdes, og på grunn av elementenes 73, 73' lave vekt, vil det være uproblematisk å forflytte hosliggende elementer sideveis slik at tilsiktet forbindelse og inngrep oppnås. Mellomstøpen 14 kan deretter og metoden fullføres med full utstøping av betong 19 mellom fjell 10 og hvelvelementer 74, 74'. Injeksjonsveier 16 i alle fuger kan på fordelaktig måte etableres og hvelvelementene 73, 73' vil selvfølgelig i seg selv være fullstendig vanntette.
Claims (25)
1. Fremgangsmåte ved fremstilling av tunnelløp (1) som helt eller delvis omgis av fjellmasse (10) og/ eller er frittliggende, der tunnelløpet (1) i dets lengderetning består av et flertall av innbyrdes atskilte tunnelseksjoner (A - F) som hver består av et flertall av pre-fabrikerte konstruksjonselementer (3,4, 5; 3', 4', 5'; 73; 73') som er tunnelhvelvelementer, idet tunnelseksj onene er beregnet til å avtettes mot hverandre, omfattende: a) å installere langs et tunnelløp (1) på hver langsgående side derav sokkelelementer (6, 6'; 7,7') som fundament for tunnelseksj onene og faststøpe disse sokkelelementer (6,6'; 7' 7'),til nærliggende masser, b) å anbringe fra fordypninger (22) i sokkelementene (6, 6';7, 7') suksessivt i tunnelløpets langsgående retning med innbyrdes avstand selvbærende tunnelseksjoner som hver minst består av to av nevnte tunnelelementer (3,4,5; 3', 4', 5'; 73; 73'), idet tunnelelementene er laget av betong eller sandwich-konstruksjon, c) å anbringe en indre forskaling (12; 56) på tvers av tunnelløpets (1) retning over åpning mellom nabostående tunnelseksjoners innside , d) å pumpe betong gjennom den indre forskalingen (12; 56) inn i åpningen mellom nabostående tunnelseksjoner, og e) å la den innpumpede betongen som danner mellomstøp (14) herde,karakterisert vedf) forut for trekk c) å anbringe ved utsiden av seksjonene i åpningen mellom disse en ytre, fleksibel forskaling (2), ved å anvende to langsgående skjørt (2', 2") som respektivt innfestes eller er innfestet ved oppstående kanter av hosstående tunnelseksjoner (A - F), idet de nabobeliggende skjørtene (2', 2") ved sin frie, oppadgående endekanter sammenføyes til å danne den fleksible forskalingen (2), og g) å pumpe betongen gjennom den indre forskalingen (12; 56) som angitt i trekk d) slik at den trenger videre inn i et rom (13) avgrenset av nabostående tunnelseksjoner dannet av nevnte konstruksjonselementer (3,4,5; 3', 4', 5'; 73; 73'), den ytre fleksible forskalingen (2) og den indre forskalingen (12; 56), slik at innpumpet betong utvider den ytre fleksible forskalingen (2) utad og sideveis på tunnelseksjonenes og dermed tunnelløpets (1) utside.
2. Fremgangsmåte som angitt i krav 1, der tunnelløpet (1) er omgitt av fjellmasse (10), der trekk a) dessuten innbefatter å forsyne sokkelelementet (6, 6';7; 7') med et skjørt som er festet til dette langs en flate av sokkelelementet som vender mot innsiden av tunnelløpet (1), idet skjørtet er utformet til å danne en fleksibel sokkelforskaling (8; 9), og der sokkelelementet (6,6'; 7,7') faststøpes på plass ved å fylle betong inn i et rom som avgrenses av sokkelementet (6,6'; 7,7'), naboliggende fjellmasser (10) og sokkelforskalingen (8; 9).
3. Fremgangsmåte som angitt i krav 1, der dannede tunnelseksjoner er av betong og på sin utside forsynes med en vanntett membran (17).
4. Fremgangsmåte som angitt i krav 1 med anvendelse av skjørt (2'; 2") som hver er utformet som et nett, der betong innpumpes i nevnte rom (13), hvorav den fleksible forskalingen (2) danner en del av dette, inntil rommet er fyllt med betong, og der noe betong tillates å gjennomtrenge den nettutformete, fleksible forskalingen (2) som er tilveiebragt ved hjelp av de sammenkoplede, nett-utformete skjørtene (2', 2").
5. Fremgangsmåte som angitt i krav 1 eller 4, der tunnelløpet (1) er beregnet til å bli omgitt av fjellmasser (10), dessuten omfattende å la den innpumpede betongen trykke slik på den fleksible forskalingen (2) at den utvider seg til å danne kontakt med et parti av hosliggende fjellmasse (10).
6. Fremgangsmåte som angitt i krav 1, omfattende, etter herdingen av betongen i trekk e), å injisere via forutanbrakt injeksjonsvei (16; 16') i oppstående kontaktflater på tunnelseksj onene tetningsmasse mellom den innpumpede, herdede betongen som danner mellomstøp (14) og de til mellomstøpen (14) tilstøtende tunnelseksjonenes konstruksjonselementer (3,4,5; 3',4', 5'; 73; 73').
7. Fremgangsmåte som angitt i krav 1 eller 6, omfattende å injisere tetningsmasse, via forutanbrakt injeksjonsvei (16; 16'), ved respektive kontaktflater i tunnelløpets retning mellom tilstøtende konstruksjonselement og sokkelelement (3. 6; 3', 6', 4,7; 4', 7'; 6,73;
7% 73') og mellom tilstøtende konstruksjonselementer (3,5; 5,4; 3',5'; 5', 4'; 73; 73') som danner tunnelseksj on.
8. Fremgangsmåte som angitt i krav 1, der en komprimerbar, poreåpen matte (44) plasseres, i tunnelløpets retning, mellom tilstøtende kontaktflater hos konstruksjonselement og sokkelelement (3. 6; 3', 6', 4, 7; 4', 7'; 6, 73; 7', 73') og mellom tilstøtende kontaktflater hos konstruksjonselementer (3, 5; 5,4; 3',5'; 5', 4'; 73; 73') som danner tunnelseksj on, og der tetningsmasse injiseres via matten (44) inn i rommet mellom kontaktflatene.
9. Fremgangsmåte som angitt i krav 1, der det anbringes en punkterbar matte eller putekonstruksjon som inneholder tetningsmasse mellom motsatte kantflater, i tunnelløpets retning, på konstruksjonselementene (3,5; 5,4; 3',5';5',4'; 73; 73'), og ved sammenføyning av konstruksjonselementene (3, 4, 5; 3', 4', 5'; 73; 73') for å danne en tunnelseksjon derved å punktere matten eller putekonstruksjonen (46) til å danne en tetning mellom de motsatte kontaktflater.
10. Fremgangsmåte som angitt i krav 1 eller 9, der det i en fordypning (22) på sokkelementet (6,6'; 7,7') plasseres en punkterbar matte (46) eller putekonstruksjon som inneholder tetningsmasse til samvirke med nederste konstruksjonselementer (3,4; 3', 4'; 73;
73') av en tunnelseksjon, hvorved bevirkes punktering av matten (46) eller putekonstruksjonen når de nevnte nederste konstruksjonselementer (3,4; 3',4'; 73; 73') kommer inn i den respektive fordypning (22).
11. Fremgangsmåte som angitt i krav 1, omfattende forut for trinn b) å plassere i fordypning (22) i sokkelementet (6,6'; 7, 7') en fluidspredende matte (46), og injisere i denne en tetningsmasse for spredning av tetningsmassen i et rom mellom fordypningen og det respekktive nederste konstruksjonselement (3,4; 3', 4'; 73; 73') av en tunnelseksjon som innføres i fordypningene (22).
12. Fremgangsmåte som angitt i hvilket som helst foregående krav, der tunnelløpet (1) omgis av fjellmasser (10), dessuten omfattende å innpumpe i hulrom mellom tunnelseksjoner og fjellmasser (10) fyllmasse i form av betong (19) eller løsmasse.
13. Fremgangsmåte som angitt i et hvilket som helst av kravene 1 -11, der tunnelløpet (1) er beliggende i friluft, dessuten omfattende å påføre betong eller annen dekkende masse på utsiden av tunnelseksj onene som er dannet av tunnelhvelv-dannende konstruksjonselementer (3,4,5; 3', 4', 5').
14. Fremgangsmåte som angitt i et hvilket som helst av kravene 1 - 13, der, etter trekk f), tunnelløpet (1) fullføres ved å støpe en tunnelsåle (28) etter at en membran etableres på en avrettingsstøp støpt på et leie av fjell eller fyllmasse.
15. Konstruksjonselement til bruk ved fremstilling av tunnelseksjoner (A - F ) for et tunnelløp (1) ifølge fremgangsmåten som angitt i et hvilket som helst av kravene 1-14, der konstruksjonselementet (3,4, 5; 3', 4', 5'; 73; 73') er av betong eller sandwich-konstruksjon og skal plasseres oppstående i en retning på tvers av tunnelløpets (1) retning og i en avstand fra nabostående konstruksjonselement,karakterisert vedat konstruksjonselementet (3,4,5; 3', 4', 5'; 73; 73') på utsiden ved hver kant derav som skal plasseres oppstående og strekke seg i en retning på tvers av tunnelløpets (1) lengderetning, er forsynt med en første, ytre, fleksibel forskalingshalvdel i form av et skjørt (2') for å kunne sammenkoples med en tilsvarende andre, ytre, fleksibel forskalingshalvdel i form av et skjørt (2") på et i tunnelløpets lengderetning nabobeliggende, ytterligere konstruksjonselement (3, 3'; 4,4'; 5,5'; 73; 73') når nevnte ytterligere konstruksjonselement er plassert ved siden av det førstnevnte konstruksjonselementet, til å danne en fleksibel forskaling (2) for å motta betong ved innpumping mellom de naboliggende elementer og inn den fleksible forskalingen (2) til å danne en mellomstøp (14 ).
16. Konstruksjonselement som angitt i krav 15, der konstruksjonselementet (3,4, 5; 3', 4% 5') er laget av betong, og der dets utsideflate er forsynt med en vanntett membran (17).
17. Konstruksjonselement som angitt i krav 15 eller 16, der nevnte ytre, fleksible forskalings (2) skjørt (2', 2") hver består av et til konstruksjonselementet (3,4,5; 3', 4', 5';
73,73') påfestet nett, slik at de sammenkoplede skjørt (2', 2") og motstående oppstående sidekanter av nabobeliggende, tunnelseksjon-dannende konstruksjonselementer (3,3'; 4,4';
5, 5'; 73; 73') definerer et rom (13) for mottak av nevnte betong som er innpumpbar i rommet.
18. Konstruksjonselement som angitt i krav 17, der nettet i den ytre, fleksible forskalingen (2) har en maskevidde som er liten nok til å hindre det største tilslagsmaterialet i den innpumpede betongen å trenge gjennom nettet, og stor nok til å tillate deler med mindre dimensjon i tilslagsmaterialet over minst en del av innpumpingsperioden å trenge gjennom den fleksible forskalingens (2) nett.
19. Konstruksjonselement som angitt i et hvilket som helst av kravene 15 - 18, utformet for å danne tunnelseksjon for et tunnelløp (1) omgitt av fjellmasser (10), der den ytre, fleksible forskalingen (2) har en fleksibilitetsegenskap som tillater innpumpet betong å trykke den fleksible forskalingen (2) til å komme til anlegg mot et parti av fjellmassen (10).
20. Konstruksjonselement som angitt i et hvilket som helst av kravene 15 - 19, omfattende en injeksjonsvei (16,16') innstøpt eller anordnet i konstruksjonselementets (3,4, 5; 3', 4', 5'; 73, 73')kontaktflate som strekker seg på tvers av tunnelløpet (1), idet injeksjonsveien er istand til å bevirke tetningsmasse til å bli injisert i et rom mellom den innpumpede, herdete betongen som danner en mellomstøp (14) og nevnte konstruksjons-elements (3,4, 5; 3', 4', 5'; 73, 73') kontaktflate naboliggende denne mellomstøp.
21. Konstruksjonselement som angitt i et hvilket som helst av kravene 15 - 20, der en injeksjonsvei (16", 16'"), som er beliggende i minst én av kontruksjonselementets (3,4, 5;
3% 4', 5'; 73, 73') kontaktflater som strekker seg i tunnelløpets (1) retning, er tilveiebragt for å tillate injeksjon av tetningsmasse mellom slik kontaktflate og kontaktflate hos tilstøtende kontaktelements (3,4,5; 3', 4', 5'; 73,73') kontaktflate som strekker seg i en slik retning.
22. Konstruksjonselement som angitt i et hvilket som helst av kravene 15 - 20, der det i et rom mellom konstruksjonselementers (3,4, 5; 3', 4', 5'; 73; 73') naboliggende kontaktflater som strekker seg i tunnelløpets (1) retning er anbrakt en komprimerbar, poreåpen matte (44) som er istand til å motta tetningsmasse for å tette rommet.
23. Konstruksjonselement som angitt i et hvilket som helst av kravene 15 - 20, der dette danner i en tunnelseksjon et nedre konstruksjonselement (3,4; 3', 4'; 73,73') som ved sin nedre ende er tilpasset plassering i en fordypning (22) hos et sokkelelement (6,7; 6', 7').
24. Konstruksjonselement som angitt i et hvilket som helst av kravene 15 - 20, der tetning i et rom mellom konstruksjonselementers (3,4, 5; 3', 4', 5'; 73,73') naboliggende kontaktflater som strekker seg i tunnelløpets (1) retning tilveiebringes av en punkterbar matte eller putekonstruksjon (46) som inneholder tetningsmasse og som er plasserbar i nevnte rom.
25. Konstruksjonselement som angitt i et hvilket som helst av kravene 15 - 20, omfattende dessuten en punkterbar matte eller putekonstruksjon (46) som inneholder tetningsmasse for å tilveiebringe tetning mellom respektive nederste konstruksjonselement (3,4; 3', 4'; 73; 73') i tunnelseksj onen og tilpassede sokkelelementer (6, 6'; 7, 7') under disse som er utformet til å motta en nederste ende av nevnte nederste konstruksjonselement.
Priority Applications (7)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
NO20110892A NO335669B1 (no) | 2011-06-21 | 2011-06-21 | Fremgangsmåte ved fremstilling av et tunnelløp, og konstruksjonselement av betong til bruk ved fremstilling av tunnelseksjoner for slikt tunnelløp. |
PCT/NO2012/050112 WO2012177143A2 (en) | 2011-06-21 | 2012-06-21 | A method for constructing a tunnel course, and structural element for use by the method |
EP12737622.6A EP2723987A2 (en) | 2011-06-21 | 2012-06-21 | A method for constructing a tunnel course, and structural element for use by the method |
CA 2839485 CA2839485A1 (en) | 2011-06-21 | 2012-06-21 | A method for constructing a tunnel course, and structural element for use by the method |
RU2014101625/03A RU2014101625A (ru) | 2011-06-21 | 2012-06-21 | Способ строительства тоннельной выработки и конструктивный элемент для использования в способе |
CN201280040915.4A CN103748321A (zh) | 2011-06-21 | 2012-06-21 | 用于构建隧道路线的方法以及该方法使用的结构元件 |
US14/128,113 US20150125215A1 (en) | 2011-06-21 | 2012-06-21 | Method for constructing a tunnel course, and structural element for use by the method |
Applications Claiming Priority (1)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
NO20110892A NO335669B1 (no) | 2011-06-21 | 2011-06-21 | Fremgangsmåte ved fremstilling av et tunnelløp, og konstruksjonselement av betong til bruk ved fremstilling av tunnelseksjoner for slikt tunnelløp. |
Publications (2)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
NO20110892A1 NO20110892A1 (no) | 2012-12-24 |
NO335669B1 true NO335669B1 (no) | 2015-01-19 |
Family
ID=46545867
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
NO20110892A NO335669B1 (no) | 2011-06-21 | 2011-06-21 | Fremgangsmåte ved fremstilling av et tunnelløp, og konstruksjonselement av betong til bruk ved fremstilling av tunnelseksjoner for slikt tunnelløp. |
Country Status (7)
Country | Link |
---|---|
US (1) | US20150125215A1 (no) |
EP (1) | EP2723987A2 (no) |
CN (1) | CN103748321A (no) |
CA (1) | CA2839485A1 (no) |
NO (1) | NO335669B1 (no) |
RU (1) | RU2014101625A (no) |
WO (1) | WO2012177143A2 (no) |
Families Citing this family (40)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
CN104453937B (zh) * | 2014-12-12 | 2017-01-04 | 中铁十九局集团有限公司 | 一种隧道拱顶接地端子预埋装置及其预埋方法 |
JP6529378B2 (ja) * | 2015-07-29 | 2019-06-12 | 大成建設株式会社 | インバート施工方法、トンネル施工方法およびトンネル用テルハクレーン |
WO2017171558A1 (en) | 2016-03-30 | 2017-10-05 | Tpd As | A tunnel wall element and a method of assembling tunnel walls comprising the tunnel wall elements |
CN105804117B (zh) * | 2016-05-17 | 2017-10-17 | 宁波交通工程建设集团有限公司 | 山区公路隧道盖挖法土拱胎模板拉杆结构及其施工方法 |
CN105909275B (zh) * | 2016-06-27 | 2018-06-15 | 中国电建集团成都勘测设计研究院有限公司 | 止浆防渗管片及隧道管片衬砌结构 |
CN107524458B (zh) * | 2017-08-30 | 2023-09-22 | 中铁二院工程集团有限责任公司 | 一种具有隧底预留变形量的隧道衬砌结构 |
CN107654243A (zh) * | 2017-11-13 | 2018-02-02 | 中南大学 | 用于隧道二衬钢筋焊接作业时的隧道防水板保护装置及操作方法 |
CN108005690B (zh) * | 2017-12-27 | 2024-01-19 | 中铁二院工程集团有限责任公司 | 靴型基座拱形结构无仰拱型衬砌 |
CN107975379B (zh) * | 2017-12-27 | 2024-03-22 | 中铁二院工程集团有限责任公司 | 两侧设置兼具排水、承载及支挡功能的l形底座的衬砌结构 |
CN108590710B (zh) * | 2018-06-25 | 2023-12-15 | 中南大学 | 一种井下待充填采空区内预制巷道及构筑方法 |
CN109252880B (zh) * | 2018-11-14 | 2024-03-19 | 天津三建建筑工程有限公司 | 一种用于防止盾构隧道之盾构管片处漏水的构件 |
CN109538253A (zh) * | 2018-12-13 | 2019-03-29 | 天地科技股份有限公司 | 一种支护结构及钢拱架的主动永久支护装置 |
CN109709034B (zh) * | 2019-02-26 | 2024-02-09 | 西南交通大学 | 一种管片-道床最小粘接力测定装置及测试方法 |
CN109869167B (zh) * | 2019-04-15 | 2024-03-22 | 中南大学 | 一种隧道钢拱架防屈服伺服***及变形控制方法 |
CN110541722B (zh) * | 2019-09-30 | 2024-07-23 | 中铁第四勘察设计院集团有限公司 | 中间风井内盾构隧道管片局部拆除方法及止水结构 |
CN110617090A (zh) * | 2019-10-22 | 2019-12-27 | 西南交通大学 | 一种隧道钢拱架拱脚防沉降装置 |
CN110747832B (zh) * | 2019-11-27 | 2021-05-25 | 中国电建集团成都勘测设计研究院有限公司 | 一种高地应力因素主导下地下洞室纵轴线布置方法 |
CN111005759A (zh) * | 2019-12-04 | 2020-04-14 | 中交第二公路勘察设计研究院有限公司 | 一种适用于寒冷地区的超长隧道清污分离排水结构 |
CN111255489A (zh) * | 2020-01-20 | 2020-06-09 | 西南交通大学 | 一种跨活断层隧道抗震抗错断初支支护结构 |
CN111502692B (zh) * | 2020-04-10 | 2024-05-17 | 中铁隧道集团二处有限公司 | 一种tbm首环管片衬砌拼装式箱型锁定装置及应用方法 |
CN111594186A (zh) * | 2020-05-18 | 2020-08-28 | 中铁第四勘察设计院集团有限公司 | 铁路膨胀岩隧道的隧底修复结构 |
CN112031823B (zh) * | 2020-08-21 | 2022-05-20 | 中国十九冶集团有限公司 | 用于模板台车的滑板装置及其安装结构和使用方法 |
IT202000021589A1 (it) * | 2020-09-11 | 2022-03-11 | Sara Rattaro | Sistema modulare di consolidamento di una galleria a volta |
CN112267899A (zh) * | 2020-10-12 | 2021-01-26 | 广东冠粤路桥有限公司 | 一种隧道出洞施工方法 |
CN112253173B (zh) * | 2020-10-21 | 2022-06-28 | 中国水利水电科学研究院 | 一种复杂环境隧洞自适应衬砌结构及施工方法 |
CN112730083B (zh) * | 2020-12-28 | 2024-05-28 | 西南石油大学 | 使用凹凸榫调控管片错台的模拟***及实验方法 |
CN113236311B (zh) * | 2021-01-14 | 2023-08-08 | 欣勤建设集团有限公司 | 一种隧道施工中拱形支护结构及施工方法 |
CN112879035B (zh) * | 2021-01-25 | 2023-06-20 | 中铁工程设计咨询集团有限公司 | 一种隧道明洞结构 |
CN113236290A (zh) * | 2021-06-18 | 2021-08-10 | 中铁三局集团第二工程有限公司 | 隧道口护拱段钢架模施工工艺 |
CN113374524A (zh) * | 2021-06-25 | 2021-09-10 | 中铁大桥勘测设计院集团有限公司武汉分公司 | 一种隧道用纵向透水支撑块 |
CN113565539B (zh) * | 2021-07-29 | 2023-12-15 | 中铁隧道集团一处有限公司 | 隧道悬臂式现浇边墙防初支侧反弹的施工方法 |
CN113417669B (zh) * | 2021-07-29 | 2023-12-15 | 中铁隧道集团一处有限公司 | 边墙现浇与拱部预制管片球形接头拼装的衬砌施工方法 |
CN113803108A (zh) * | 2021-08-27 | 2021-12-17 | 中国煤炭科工集团太原研究院有限公司 | 一种巷道无反复支护装置的专用运输小车 |
CN113774869B (zh) * | 2021-08-27 | 2022-10-14 | 国网新源控股有限公司 | 一种减少输水隧洞开裂的防护结构 |
CN113914911A (zh) * | 2021-10-12 | 2022-01-11 | 远安县燎原矿业有限责任公司 | 井下磷矿复杂地段的联合支护结构及方法 |
CN113982629B (zh) * | 2021-10-29 | 2024-04-05 | 成都未来智隧科技有限公司 | 隧道支护结构 |
CN114017057B (zh) * | 2021-11-11 | 2023-05-02 | 中铁十二局集团有限公司 | 一种高原铁路隧道双车道无轨运输辅助坑道现浇混凝土风渠隔板施工方法 |
CN114320349B (zh) * | 2021-12-30 | 2023-09-08 | 山东交通学院 | 一种公路隧道初期支护结构及施工方法 |
CN114857353B (zh) * | 2022-04-21 | 2024-04-05 | 中铁一局集团有限公司 | 一种顶管内穿钢套钢蒸汽管道的施工方法 |
CN116411978B (zh) * | 2023-04-26 | 2024-07-19 | 中科建通工程技术有限公司 | 一种预应力变形缝结构及其施工工艺 |
Family Cites Families (18)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
GB951210A (en) * | 1961-08-02 | 1964-03-04 | Kopalnia Wegla Kamiennego Pawe | A roof support for a mine gallery |
DE2708988C2 (de) * | 1977-03-02 | 1985-11-28 | Gewerkschaft Eisenhütte Westfalia, 4670 Lünen | Messerdichtung für Messerschilde |
US4314775A (en) * | 1979-09-10 | 1982-02-09 | Johnson Delp W | Method of site casting tunnels, culverts, pressure pipes with minimum forming |
PL228114A1 (no) | 1979-12-07 | 1981-08-21 | Akzo Nv | |
DE3210529C1 (de) | 1982-03-23 | 1983-09-29 | Bergwerksverband Gmbh, 4300 Essen | Nachgiebiger Betonsegmentausbau |
FR2578904B1 (fr) | 1985-03-12 | 1987-07-03 | Koeckelberg Sa | Procede pour la realisation d'un tunnel |
DE3730574A1 (de) | 1987-09-11 | 1989-03-23 | Signode System Gmbh | Verfahren und vorrichtungen zum abschliessen des spaltraumes zwischen einem letzten streckenausbaurahmen und dem gebirge beim vortrieb von strecken |
DE4014437A1 (de) | 1989-12-13 | 1991-06-20 | Bochumer Eisen Heintzmann | Verfahren zum ausbau einer strecke mit nachgiebigen streckenausbauboegen und fuer das verfahren geeignete verzugmatten |
JP3264459B2 (ja) * | 1993-03-31 | 2002-03-11 | 三井建設株式会社 | トンネル覆工構築方法 |
JPH07293195A (ja) * | 1994-04-28 | 1995-11-07 | Japan Found Eng Co Ltd | 地山の変形防止工法 |
JP2842855B2 (ja) * | 1996-02-22 | 1999-01-06 | 株式会社東洋テクノス | セミシールド工法における長距離推進工法及び装置 |
JP3711171B2 (ja) * | 1996-04-18 | 2005-10-26 | Jfe建材株式会社 | トンネルのセグメントの裏込め材注入用袋体及びトンネルのセグメントの裏込め方法 |
JP2000517387A (ja) * | 1996-07-17 | 2000-12-26 | モナキノ,モーセ | 土台要素、これらの要素特にプレハブ式トンネル及びプレハブ式構造体を包含するプレハブ式構造体の製造方法 |
FR2751675B1 (fr) * | 1996-07-24 | 1998-09-18 | Samflo | Element prefabrique en beton pour la construction d'un ouvrage d'art a paroi voutee |
CH695062A5 (de) * | 2000-09-15 | 2005-11-30 | Cmv Ag Consulting Montage Verf | Verfahren zur Abdichtung von Tagbautunnelbauwerken und Sohlgewölbe für einen Tagbautunnel. |
JP4917940B2 (ja) * | 2007-03-29 | 2012-04-18 | 大成建設株式会社 | トンネルの施工方法 |
IT1392239B1 (it) * | 2008-12-04 | 2012-02-22 | Capaldini | Rivestimento modulare per gallerie. |
CN101748755B (zh) * | 2009-12-14 | 2011-08-24 | 中铁第一勘察设计院集团有限公司 | 隧道变形缝沥青玛蹄脂柔性连接密封防渗结构及构筑方法 |
-
2011
- 2011-06-21 NO NO20110892A patent/NO335669B1/no not_active IP Right Cessation
-
2012
- 2012-06-21 CA CA 2839485 patent/CA2839485A1/en not_active Abandoned
- 2012-06-21 CN CN201280040915.4A patent/CN103748321A/zh active Pending
- 2012-06-21 EP EP12737622.6A patent/EP2723987A2/en not_active Withdrawn
- 2012-06-21 RU RU2014101625/03A patent/RU2014101625A/ru not_active Application Discontinuation
- 2012-06-21 WO PCT/NO2012/050112 patent/WO2012177143A2/en active Application Filing
- 2012-06-21 US US14/128,113 patent/US20150125215A1/en not_active Abandoned
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
US20150125215A1 (en) | 2015-05-07 |
EP2723987A2 (en) | 2014-04-30 |
WO2012177143A2 (en) | 2012-12-27 |
RU2014101625A (ru) | 2015-07-27 |
CA2839485A1 (en) | 2012-12-27 |
CN103748321A (zh) | 2014-04-23 |
WO2012177143A3 (en) | 2013-10-10 |
NO20110892A1 (no) | 2012-12-24 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
NO335669B1 (no) | Fremgangsmåte ved fremstilling av et tunnelløp, og konstruksjonselement av betong til bruk ved fremstilling av tunnelseksjoner for slikt tunnelløp. | |
CN106868959B (zh) | 一种高铁无砟轨道线路快速修复的方法 | |
CN111075454B (zh) | 双连拱隧道五洞开挖方法 | |
CN110984999B (zh) | 隧道竖井施工方法 | |
CN103498425B (zh) | 一种全拆装组合式多功能托架支承结构及其施工方法 | |
EA035418B1 (ru) | Способ сооружения туннеля с использованием элемента предварительной крепи и элемента последующей крепи | |
CN106498950B (zh) | 锚头置于桩身的深基坑桩锚支护体系的实施方法 | |
CN110952456A (zh) | 一种桩柱式桥梁施工工艺 | |
CN102337906A (zh) | 一种在回采与保留巷道间浇筑密闭隔墙的施工方法 | |
HRP20000671A2 (en) | Tunnel lining made of prefabricated reinforced concrete elements and process for its manufacturing and installing | |
CN208717934U (zh) | 一种塔吊基础结构 | |
CN110904867B (zh) | 上跨既有线拱桥拆除施工方法 | |
CN113137235B (zh) | 一种高地应力软岩挤压性大变形隧道的施工方法 | |
CN105370315B (zh) | 一种季节性冻土隧道排水施工工艺 | |
CN109236322A (zh) | 一种防止软岩巷道底鼓的人工底板及其构筑和维修方法 | |
CN114892552A (zh) | 一种箱梁式桥梁改造施工方法 | |
CN114382509A (zh) | 断面隧道塌方施工方法及支护装置 | |
CN107100649B (zh) | 一种用于斜井混凝土浇筑的施工工艺 | |
CN111075455A (zh) | 一种冻结法通道施工工艺 | |
CN105970992A (zh) | 超大断面大倾角隧道式桩基施工工艺 | |
CN207828980U (zh) | 一种基坑支护结构 | |
CN110258600A (zh) | 一种适用于深水水域的立式围堰施工工法 | |
CN108708370B (zh) | 高寒地区桥梁桩基的桩孔施工工艺 | |
JP2006083673A (ja) | 車両走行領域内における杭の施工方法及びそれを用いた人工地盤構築方法 | |
CN207905819U (zh) | 一种对空巷的支护装置 |
Legal Events
Date | Code | Title | Description |
---|---|---|---|
MM1K | Lapsed by not paying the annual fees |