FI103544B - Menetelmä osoitteiden määrittämiseksi tietoliikenneverkon solmuissa - Google Patents
Menetelmä osoitteiden määrittämiseksi tietoliikenneverkon solmuissa Download PDFInfo
- Publication number
- FI103544B FI103544B FI961359A FI961359A FI103544B FI 103544 B FI103544 B FI 103544B FI 961359 A FI961359 A FI 961359A FI 961359 A FI961359 A FI 961359A FI 103544 B FI103544 B FI 103544B
- Authority
- FI
- Finland
- Prior art keywords
- node
- address
- identifier
- nodes
- network
- Prior art date
Links
Classifications
-
- H—ELECTRICITY
- H04—ELECTRIC COMMUNICATION TECHNIQUE
- H04L—TRANSMISSION OF DIGITAL INFORMATION, e.g. TELEGRAPHIC COMMUNICATION
- H04L61/00—Network arrangements, protocols or services for addressing or naming
- H04L61/50—Address allocation
- H04L61/5007—Internet protocol [IP] addresses
-
- H—ELECTRICITY
- H04—ELECTRIC COMMUNICATION TECHNIQUE
- H04L—TRANSMISSION OF DIGITAL INFORMATION, e.g. TELEGRAPHIC COMMUNICATION
- H04L61/00—Network arrangements, protocols or services for addressing or naming
- H04L61/50—Address allocation
- H04L61/5076—Update or notification mechanisms, e.g. DynDNS
-
- H—ELECTRICITY
- H04—ELECTRIC COMMUNICATION TECHNIQUE
- H04L—TRANSMISSION OF DIGITAL INFORMATION, e.g. TELEGRAPHIC COMMUNICATION
- H04L61/00—Network arrangements, protocols or services for addressing or naming
- H04L61/50—Address allocation
- H04L61/5092—Address allocation by self-assignment, e.g. picking addresses at random and testing if they are already in use
Landscapes
- Engineering & Computer Science (AREA)
- Computer Networks & Wireless Communication (AREA)
- Signal Processing (AREA)
- Small-Scale Networks (AREA)
- Computer And Data Communications (AREA)
Description
103544
Menetelmä osoitteiden määrittämiseksi tietoliikenneverkon solmuissa 5 Keksinnön kohteena on oheisen patenttivaatimuksen 1 johdanto-osan mukainen menetelmä osoitteiden määrittämiseksi topologialtaan puumaisen tietoliikenneverkon solmu-laitteissa .
Tässä esityksessä käytetään tietoliikennejärjestel-10 män siirtoyhteyksien risteyskohdista nimitystä solmulaite tai solmu. Solmu voi olla mikä tahansa laite tai laitteisto, joka pystyy puuttumaan kellotahtiin, esim. haaroitin-tai ristikytkentälaite.
Tietoliikenneverkon solmujen on tiedettävä oma 15 osoitteensa (eli sijaintinsa) verkossa, koska osoitteesta riippuu solmun rooli verkossa (konfiguraatio ym.). Tieto osoitteesta on välttämätön myös siksi, että solmu voisi reitittää viestejä verkossa.
Useissa nykyaikaisissa tietoliikenneprotokollissa 20 käytetään loogisia osoitteita, jotka eivät kerro yksikäsitteisesti laitteen fyysistä sijaintia. Esim. Internet-osoitteen host-osasta, joka ilmoittaa, mikä laite on kysymyksessä yhdessä verkossa, ei voida päätellä mitään laitteen fyysisestä sijainnista ko. verkossa. Solmulaitteelle 25 on annettava looginen osoite verkon asennusvaiheessa ja myös silloin, kun solmulaite siirretään uuteen paikkaan verkossa. Osoitteen anto tapahtuu tyypillisesti konfigu-roimalla jokaiselle laitteelle manuaalisesti looginen osoite. Tämä voi tapahtua esim. verkonhallintajärjestelmän 30 avulla verkko-operaattorin verkonhallintatyöasemalta, tai jokaiselle solmulaitteelle voidaan antaa käyttöönottovaiheessa ensin keskitetysti osoite, joka vastaa solmun aiottua sijaintia verkossa, minkä jälkeen solmut siirretään kukin omalle sijaintipaikalleen.
103544 2 Tällaisten menetelmien epäkohtana on niiden vaatima suuri työmäärä, varsinkin silloin, kun on kysymyksessä suuren verkon asennus (suuri määrä solmuja).
Toinen epäkohta on tällaisiin menettelyihin liitty-5 vä joustamattomuus verkon muutostilanteissa, koska kaikille solmuille, joiden paikka verkossa on muuttunut joudutaan manuaalisesti konfiguroimaan uusi osoite.
Esillä olevan keksinnön tarkoituksena on saada aikaan parannus edellä esitettyihin epäkohtiin aikaansaa-10 maila uudentyyppinen menetelmä osoitteiden määrittämiseksi topologialtaan puumaisen, point-to-point-yhteyksistä koostuvan tietoliikenneverkon solmuissa. Tämä päämäärä saavutetaan keksinnön mukaisella menetelmällä, jolle on tunnusomaista se, mitä kuvataan oheisen patenttivaatimuksen 1 15 tunnusmerkkiosassa.
Keksinnön ajatuksena on muodostaa solmuosoitteet puumaisen verkkorakenteen solmuissa automaattisesti jakamalla solmuissa uniikit tunnisteet kaikille (point-to-point) siirtoyhteyksille isäsolmuun johtavaa yhteyttä 20 lukuunottamatta, sekä lähettämällä kullekin puumaisessa rakenteessa alempana olevalle solmulle (lapsisolmulle) osoitetunniste, joka koostuu sekä isäsolmulta vastaanotetusta osoitetunnisteesta että kyseiselle yhteydelle annetusta tunnisteesta. Koska verkon juurisolmulla ei ole 25 isäsolmua, se lähettää joko osoitetunnisteen, joka muodostuu pelkästään yhteydelle annetusta tunnisteesta tai osoitetunnisteesta, joka muodostuu juurisolmun omasta kiinteästä osoitetunnisteesta ja yhteydelle annetusta tunnisteesta .
30 Keksinnön mukaisesta menetelmää käytettäessä on ainoastaan verkon juurisolmulle annettava osoite ko. sol-mulaitetta asennettaessa (tai muussa vaiheessa). Tämän jälkeen verkon muut solmu(laittee)t saavat automaattisesti tiedon sijainnistaan suhteessa juurisolmuun. Solmun osoite 35 määräytyy siis automaattisesti ennalta sovitulla tavalla solmun sijainnin perusteella. Myös laitteita vaihdettaessa 103544 3 tai uusia asennettaessa vältytään osoitteiden konfiguroin-nilta.
Keksinnön mukainen ratkaisu on erittäin edullinen erityisesti verkoissa, joissa solmulaitteet ovat fyysises-5 ti sellaisissa paikoissa, että niihin on vaikea päästä käsiksi.
Seuraavassa keksintöä ja sen edullisia suoritusmuotoja kuvataan tarkemmin viitaten esimerkinomaisesti oheisiin piirustuksiin, joissa 10 kuvio 1 havainnollistaa keksinnön mukaisen menetel män perusperiaatetta, kuviot 2a...2f havainnollistavat keksinnön mukaisen menetelmän toimintaa verkon muutostilanteissa, kuvio 3 on vuokaavio, joka kuvaa yksittäisen solmu-15 laitteen toimintaa, kuvio 4 korkean tason lohkokaavio solmun niistä osista, jotka ovat keksinnön kannalta oleellisia, ja kuvio 5 havainnollistaa solmulaitteen keksinnön kannalta oleellisia osia.
20 Lähtökohta keksinnön mukaisessa menetelmässä on se, että ainoastaan verkon juurisolmulle annetaan (manuaalisesti) osoite ko. solmulaitetta asennettaessa. Muiden yksittäisten solmulaitteiden ei sen sijaan tarvitse tietää omaa osoitettaan (eli sijaintiaan) verkossa sil-25 loin, kun ne käynnistetään. Muut yksittäiset solmulaitteet tietävät ainoastaan sen, että niillä on tietty joukko point-to-point-yhteyksiä muihin solmuihin. Yksi näistä yhteyksistä on yhteys ko. solmulaitteen isäsolmuun puurakenteessa, mutta alkutilanteessa (solmun käynnistyessä) ei 30 solmun tarvitse tietää, mikä sen yhteyksistä on kyseinen yhteys.
Keksinnön mukaisen menetelmän periaatetta kuvataan seuraavassa kuvioon 1 viitaten. Ympyröillä kuvatut solmut muodostavat puumaisen hierarkkisen rakenteen, jonka juuri-35 solmua on merkitty viitemerkillä R. Solmujen välisiä linkkejä (eli siirtoyhteyksiä) on kuvattu nuolilla 103544 4 (tiedonsiirtoyhteydet ovat luonnollisestikin kaksisuuntaisia, nuolen suunta kuvaa osoitetunnisteiden lähetystä). Oleellista keksinnön kannalta on se, että verkko muodostaa puumaisen hierarkkisen rakenteen. Toisin sanoen, verkon 5 solmut ja niiden väliset yhteydet muodostavat asyklisen graafin (verkkoon ei muodostu silmukoita).
Juurisolmu R muodostaa jokaiselle yhteydelle tunnisteet esim. numeroimalla yhteydet nollasta eteenpäin tiettyä menetelmää käyttäen. Tämän jälkeen juurisolmu 10 lähettää jokaista yhteyttä pitkin ko. yhteyden tunnisteen. Kuvion esimerkkitapauksessa käytetään tunnisteina kokonaislukuja, joita on merkitty viitemerkeillä 0...N.
Kun mikä tahansa muu solmu paitsi juurisolmu (eli solmu X) on käynnistynyt ja yhteydet on muodostettu, solmu 15 X odottaa tietoa sijainnistaan jotakin yhteyttä pitkin.
Vaihtoehtoisesti solmu voi lähettää kyselyn naapurisol-muille. Kun solmu X vastaanottaa sijaintitiedon, se rekisteröi ko. yhteyden sinä yhteytenä, joka johtaa sen isäsol-muun puumaisessa verkkorakenteessa. Saatu sijaintitieto 20 koostuu sarjasta tunnisteita, joista ensimmäinen ilmoittaa, mitä yhteyttä pitkin päästään verkon juurisolmusta seuraavaan solmuun matkalla solmuun X. Seuraava tunniste ilmoittaa sen yhteyden, jonka kautta päästään mainitusta seuraavasta solmusta lähemmäksi solmua X, jne. Kuvion 25 esimerkissä on tunnisteet erotettu toisistaan pisteellä.
Vastaanotettuaan sijaintitiedon solmu X antaa tunnisteet (ennalta määrätyn menetelmän mukaisesti) kaikille muille yhteyksille paitsi sille, jolta sijaintitieto vastaanotettiin. Tämän jälkeen solmu X lähettää kutakin yh-30 teyttä pitkin sijaintitiedon, joka koostuu solmun omasta sijainnista (sama, jonka solmu X aikaisemmin vastaanotti) lisättynä ko. yhteyden tunnisteella.
Saadun sijaintitiedon pituus riippuu siis siitä, millä tasolla vastaanottava solmu sijaitsee puussa. Esim.
35 kuvion 1 esimerkissä, jossa tunnisteet ovat kokonaislukuja, jotka erotetaan toisistaan pistellä, vastaanottaa 103544 5 solmu AI sijaintitiedon 0 (nolla) juurisolmulta ja seuraa-valla tasolla oleva solmu B1 puolestaan sijaintitiedon 0.0 solmulta AI. Lähetetyt sijaintitiedot on merkitty kuviossa vastaavan linkin viereen.
5 Kun solmuun X tämän jälkeen muodostetaan uusia yh teyksiä, solmu jakaa niille tunnisteet (numeroi ne) ja lähettää niitä pitkin sijaintitiedon. Mikäli solmun X isäsolmusta vastaanotetaan uusi sijaintitieto, se lähetetään edelleen muita yhteyksiä pitkin, varustettuna ko.
10 yhteyden tunnisteella.
Kuvioissa 2a...2f on havainnollistettu keksinnön mukaisen menetelmän toimintaa tilanteessa, jossa solmut E, F ja G liittyvät verkkoon, jossa on jo toiminnassa solmut A...D (kuvio 2a). Kuvioissa on katkoviivoilla esitetty ne 15 solmut, jotka eivät vielä toimi. Toimivat solmut on esitetty yhtenäisellä viivalla, ja mikäli solmun sisälle on merkitty osoitetunniste, tietää solmu myös osoitteensa (eli sijaintinsa verkossa). Tyhjät solmut eivät siis tiedä vielä osoitettaan. Esimerkistä havaitaan, että menetelmä 20 toimii, vaikka solmut käynnistyisivät mielivaltaisessa järjestyksessä.
Kuvion 2a tilanteessa on lisättävistä solmuista käynnistynyt ainoastaan solmu F, mutta se on irti verkos-. ta, koska sen isäsolmu (solmu E) ei ole vielä käynnisty- 25 nyt. Kuvion 2b tilanteessa on solmu E käynnistynyt, jolloin se saa solmulta B osoitteen 0.1. Näin ollen solmu E tietää, että kyseinen yhteys johtaa sen isäsolmuun verkossa. Tämän jälkeen solmu E numeroi kaikki muut olemassa olevat linkit nollasta alkaen ja lähettää niitä pitkin 30 oman osoitteensa, jonka perään on lisätty ko. linkin nume-ro. Tässä esimerkkitapauksessa olemassa olevia linkkejä on vain yksi, joka saa siis numeron nolla ja jota pitkin lähetetään osoite 0.1.0. Tätä on havainnollistettu kuviossa 2c. Tämän jälkeen solmu F tietää osoitteensa (kuvio 35 2d). Kuvion 2e tapauksessa solmu G käynnistyy, jolloin sen isäsolmu (E) huomaa linkin "käynnistymisen" ja päivittää 103544 6 aktiivisten linkkien listaa antamalla sille ennalta sovitun numerointimenetelmän mukaisen numeron (ykkönen). Tämän jälkeen solmu E lähettää solmulle G tunnisteen 0.1.1 (oma osoite lisättynä ko. linkin tunnisteella). Lopputilantees-5 sa (kuvio 2f) kaikki solmut tietävät osoitteensa (sijaintinsa verkossa).
Linkkitunnisteiden jako voidaan toteuttaa monella eri tavalla. Numerointia ei kannata antaa siinä järjestyksessä, jossa linkit käynnistyvät, koska tällöin numerointi 10 ei anna mitään hyödyllistä lisäinformaatiota. Numeroinnissa voitaisiin noudattaa vaikkapa ilmansuuntia, esim. pohjoiseen päin johtavalle linkille voidaan antaa numero yksi ja etelään johtavalle linkille numero nolla. Toinen, käytännössä todennäköisempi vaihtoehto on suorittaa tunnis-15 teiden jako esim. siten, että katsottaessa laitetta tietystä suunnasta, esim. edestä päin tunnisteet muuttuvat valitussa suunnassa, esim. vasemmalta oikealle tai ylhäältä alaspäin.
Kuvion 3 vuokaavio kuvaa yksittäisen solmun toimin-20 taa. Solmun käynnistyttyä se on vaiheessa 31, jossa se odottaa osoiteviestiä ja linkkitapahtumaa. Verkon solmut voivat lähettää osoitetietoaan jatkuvasti, jolloin solmu saa osoitteen heti käynnistyttyään. Linkkitapahtumalla tarkoitetaan tässä yhteydessä solmun jonkin linkin katkea-25 mistä tai käynnistymistä. Vaihe 31 on käynnistymisvaihe, jossa ei suoriteta normaalia datan välitystä. Kun solmu havaitsee osoiteviestin (vaihe 32), tallettaa se vastaanotetun osoitteen ja ko. yhteyden tunnisteen, antaa tunnisteet muille käytössä oleville linkeille sekä lähettää 30 osoitteet lapsisolmuilleen (vaihe 34). Tämän jälkeen solmu « siirtyy normaalitilaansa (vaihe 35) , jossa se suorxttaa normaalia datan välitystä.
Mikäli solmu havaitsee vaiheessa 32 linkkitapahtu-man, se päivittää ylläpitämäänsä linkkilistaa (vaihe 33) 35 ja palaa takaisin vaiheeseen 31, josta päästään normaalitilaan vain sen jälkeen, kun osoite on vastaanotettu.
103544 7
Ollessaan normaalitilassa (vaihe 35) solmu voi havaita : a) lapsisolmun linkkitapahtuman (lapsisolmuun johtava linkki katkeaa tai syntyy linkki uuteen lapsisolmuun) 5 b) uuden osoiteviestin, mikäli verkossa tapahtuu muutoksia solmun yläpuolella (lähempänä juurisolmua), tai c) isäsolmuun johtavan linkin katkeamisen.
Tapauksessa a) solmu päivittää linkkilistaa ja lähettää uuden osoitteen, mikäli syntyi linkki uuteen lapsi-10 solmuun (vaihe 37) . Tapauksessa b) solmu siirtyy vaiheeseen 34, jossa se tallettaa vastaanotetun osoitteen ja ko. yhteyden tunnisteen, antaa tunnisteet muille käytössä oleville linkeille ja lähettää osoitteet lapsisolmuilleen. Tapauksessa c) solmu siirtyy takaisin käynnistysvaiheeseen 15 (vaihe 31) odottamaan uutta osoitetta isäsolmulta.
Edellä kuvatun kaltaista menetelmää käyttävän verkon solmu, joka voi olla esim. digitaalinen ristikytkentä-laite, voidaan toteuttaa käytännössä monin eri tavoin. Toteutustapa voi vaihdella esim. sen mukaan, missä solmun 20 ohjausosa (se osa, joka solmulaitteen toimintaa) sijaitsee. Kuviossa 4 on esitetty eräs korkean tason lohkokaavio solmulaitteen niistä osista, jotka ovat keksinnön kannalta oleellisia. Solmulla (jota on merkitty viitemerkillä N) on tässä tapauksessa neljä kaksisuuntaista yhteyttä (L1...L4) 25 naapurisolmuihin. Tässä esimerkkitapauksessa solmun ohjausosa CTRL on erillinen yksikkö, joka on yhteinen solmun kaikille liitäntäyksiköille IF. Solmu liittyy verkkoon liitäntäyksiköiden IF välityksellä, liitäntä voi olla esim. 2 Mbit/s PCM-liitäntä. Solmujen välillä käytettävä 30 siirtotapa ei ole keksinnön kannalta oleellinen; siirtota-• pana voidaan käyttää esim. mitä tahansa kehyspohjaista menetelmää.
Oleellista solmun kannalta on se, että osoitteiden käsittelyä hoitava osa (ohjausyksikkö CTRL) saa jokaiselta 35 liitäntäyksiköltä tiedon siitä, onko ko. linkki toiminnassa (eli onko vastaanotettava signaali kelvollinen). Tätä 8 103544 viestiä on kuviossa merkitty viitemerkillä CR (carrier). Viitemerkillä DATA on merkitty kunkin liitäntäyksikön IF ja ohjausyksikön välillä tapahtuvaa kaksisuuntaista datasiirtoa .
5 Kuviossa 5 on havainnollistettu tarkemmin ohjaus osan CTRL keksinnön kannalta oleellisia osia. Ohjausosan sisäänmenon muodostaa dekoodausyksikkö 51, joka saa liitäntäyksiköltä esim. kehyksen, jolle on liitäntäyksikössä suoritettu tarkistussumman laskenta. Dekoodausyksikkö 10 purkaa kehyksistä niiden sisältämät, yhteyskäytännön mukaiset tietoyksiköt PDU (Protocol Data Unit) ja välittää ne eteenpäin kytkentäyksikölle 53. Tietoyksiköt sisältävät tiedon vastaanotetun kehyksen tyypistä, kehyksen mahdollisesti sisältämän osoitteen ja kehyksen sisältämän datan.
15 Jos tyyppi on esim. normaali (normaali kehys), kytkentäyk-sikkö kytkee tietoyksiköt edelleen joko suoraan toiselle liitäntäyksikölle tai solmulaitteen muille osille. Lähe-tyssuunnassa muodostaa koodausyksikkö 52 lähtevän kehyksen tietoyksiköistä PDU.
20 Jos vastaanotettu kehys sisälsi osoiteinformaation, kytkentäyksikkö kytkee tietoyksikön osoitteiden käsittely-yksikölle 54, joka tallettaa vastaanotetun osoitteen muistialueelle Ml, jossa ylläpidetään solmun omaa osoitetta. Lisäksi käsittely-yksikkö ylläpitää isäsolmuun johtavan 25 linkin tunnistetta muistialueella M2 sekä muiden linkkien tunnisteita muistialueella M3, jossa voi olla tiedot myös siitä, mikä linkki on kulloinkin aktiivinen/passiivinen.
Edellä on kuvattu keksintöä sellaisena suoritusmuotona, jossa juurisolmu välitti naapurisolmulleen pelkäs- 30 tään kyseisen siirtoyhteyden tunnisteen. Juurisolmu voi • kuitenkin välittää siirtoyhteyden tunnisteen lisäksi oman osoitteensa. Jos siis juurisolmun osoite on kuviossa 1 esim. nolla, välittää se solmulle Ai tunnisteen 0.0, joka välittää solmulle B1 edelleen tunnisteen 0.0.0. Tässä 35 tapauksessa tulee siis välitettävästä osoitetunnisteesta yhtä tasoa pidempi kuin edellä.
103544 9
Vaikka keksintöä on edellä selostettu viitaten oheisten piirustusten mukaisiin esimerkkeihin, on selvää, ettei keksintö ole rajoittunut siihen, vaan sitä voidaan muunnella edellä ja oheisissa patenttivaatimuksissa esite-5 tyn keksinnöllisen ajatuksen puitteissa. On esim. mahdollista, että isäsolmulta vastaanotettua osoitetunnistetta ei käytetä suoraan solmun omana osoitteena, vaan solmu muodostaa oman osoitteensa sen mukaan, mikä on isäsolmulta vastaanotettu osoitetunniste (prosessoimalla vastaanotta-10 maansa osoitetunnistetta ennalta määrätyllä tavalla siten, että lopputuloksena on uniikki osoitetunniste).
Claims (7)
1. Menetelmä osoitteiden määrittämiseksi tietoliikenneverkon solmuissa, joka verkko käsittää useita solmuja 5 (A...G), jotka on kytketty toisiinsa siirtoyhteyksillä siten, että verkko muodostaa puumaisen rakenteen, jossa yksi solmuista on juurisolmu (A), jonka menetelmän mukaisesti solmut lähettävät toisilleen signaaleja, jotka si sältävät solmujen käyttämiä osoitetietoja, 10 tunnettu siitä, että - verkon juurisolmu (A) muodostaa uniikit osoite-tunnisteet kaikille käyttämilleen siirtoyhteyksille ja välittää kunkin osoitetunnisteen kyseistä siirtoyhteyttä pitkin naapurisolmulleen, ja 15. vastaanotettuaan osoitetunnisteen verkon muut solmut (a) muodostavat uniikit tunnisteet kaikille käyttämilleen siirtoyhteyksille, lukuunottamatta sitä yhteyttä, jolta ne vastaanottivat osoitetunnisteen, ja (b) lähettävät kyseisistä siirtoyhteyksistä kullekin osoitetunnis-20 teen, joka käsittää solmun itse vastaanottaman osoitetun nisteen ja kyseistä yhteyttä vastaavan tunnisteen, jolloin kukin solmu määrittää oman osoitteensa vastaanottamansa osoitetunnisteen avulla.
2. Patenttivaatimuksen 1 mukainen menetelmä, 25 tunnettu siitä, että kukin solmu käyttää vastaanottamaansa osoitetunnistetta suoraan omana osoitteenaan.
3. Patenttivaatimuksen 1 mukainen menetelmä, tunnettu siitä, että verkon juurisolmu välittää siirtoyhteyden osoitetunnisteen lisäksi oman osoitteensa • 30 naapurisolmulleen.
4. Patenttivaatimuksen 1 mukainen menetelmä, tunnettu siitä, että tunnisteina käytetään kokonaisluku j a.
5. Patenttivaatimuksen 1 mukainen menetelmä, 35 tunnettu siitä, että siirtoyhteyksien tunnisteet muodostetaan ennalta määrätyn periaatteen mukaisesti riip- 103544 11 punnatta siitä, missä järjestyksessä siirtoyhteydet käynnistyvät .
6. Patenttivaatimuksen 5 mukainen menetelmä, tunnettu siitä, että tunnisteet jaetaan sen mu- 5 kaan, mikä on siirtoyhteyden fyysinen sijainti solmulait-teessa.
7. Patenttivaatimuksen 1 mukainen menetelmä, tunnettu siitä, että solmun lähettämä osoitetun-niste muodostetaan sarjamuotoon erottamalla solmun vas- 10 taanottama osoitetunniste siirtoyhteyden tunnisteesta ennalta määrätyllä erottimella. 103544 12
Priority Applications (6)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
FI961359A FI103544B1 (fi) | 1996-03-25 | 1996-03-25 | Menetelmä osoitteiden määrittämiseksi tietoliikenneverkon solmuissa |
PCT/FI1997/000189 WO1997036406A1 (en) | 1996-03-25 | 1997-03-24 | Method of assigning addresses in nodes of a telecommunication network |
DE19781632T DE19781632T1 (de) | 1996-03-25 | 1997-03-24 | Verfahren zum Zuweisen von Adressen in Knoten eines Telekommunikationsnetzes |
GB9818440A GB2325833B (en) | 1996-03-25 | 1997-03-24 | Method of assigning addresses in nodes of a telecommunication network |
CN97193323.5A CN1099794C (zh) | 1996-03-25 | 1997-03-24 | 电信网络节点中的地址分配方法 |
AU21622/97A AU2162297A (en) | 1996-03-25 | 1997-03-24 | Method of assigning addresses in nodes of a telecommunication network |
Applications Claiming Priority (2)
Application Number | Priority Date | Filing Date | Title |
---|---|---|---|
FI961359A FI103544B1 (fi) | 1996-03-25 | 1996-03-25 | Menetelmä osoitteiden määrittämiseksi tietoliikenneverkon solmuissa |
FI961359 | 1996-03-25 |
Publications (4)
Publication Number | Publication Date |
---|---|
FI961359A0 FI961359A0 (fi) | 1996-03-25 |
FI961359A FI961359A (fi) | 1997-09-26 |
FI103544B true FI103544B (fi) | 1999-07-15 |
FI103544B1 FI103544B1 (fi) | 1999-07-15 |
Family
ID=8545727
Family Applications (1)
Application Number | Title | Priority Date | Filing Date |
---|---|---|---|
FI961359A FI103544B1 (fi) | 1996-03-25 | 1996-03-25 | Menetelmä osoitteiden määrittämiseksi tietoliikenneverkon solmuissa |
Country Status (6)
Country | Link |
---|---|
CN (1) | CN1099794C (fi) |
AU (1) | AU2162297A (fi) |
DE (1) | DE19781632T1 (fi) |
FI (1) | FI103544B1 (fi) |
GB (1) | GB2325833B (fi) |
WO (1) | WO1997036406A1 (fi) |
Families Citing this family (20)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
JP3222086B2 (ja) * | 1997-04-07 | 2001-10-22 | 矢崎総業株式会社 | ツリー構造のアドレス設定方法及びそのシステム |
GB2348569B (en) * | 1999-03-31 | 2003-11-05 | Ericsson Telefon Ab L M | IP Address allocation for mobile terminals |
US6859821B1 (en) * | 1999-07-19 | 2005-02-22 | Groove Networks, Inc. | Method and apparatus for prioritizing data change requests and maintaining data consistency in a distributed computer system equipped for activity-based collaboration |
CN1319334C (zh) * | 2003-01-28 | 2007-05-30 | 华为技术有限公司 | 一种交换网络中多生成树核心域的保护方法 |
CN100454861C (zh) * | 2004-03-15 | 2009-01-21 | 华为技术有限公司 | 级联组网***中的节点寻址方法 |
CN100387011C (zh) * | 2004-03-15 | 2008-05-07 | 华为技术有限公司 | 一种节点寻址方法 |
CN101171802B (zh) * | 2005-03-04 | 2010-06-02 | 日本电气株式会社 | 网络节点,网络,产生在网络中传送信息的对应关系产生方法 |
CN100387018C (zh) * | 2005-04-12 | 2008-05-07 | 华为技术有限公司 | 树型组网拓扑结构的获取及地址分配方法 |
CN100449997C (zh) * | 2006-06-02 | 2009-01-07 | 华为技术有限公司 | 一种组网通信***及其节点地址的分配方法 |
US8040823B2 (en) | 2007-01-08 | 2011-10-18 | Industrial Technology Research Institute | Method and system for network data transmitting |
FR2918232B1 (fr) * | 2007-06-28 | 2010-11-26 | Airbus France | Procedes et dispositifs pour la communication de donnees de diagnostic dans un reseau de communication temps reel |
CN101577707B (zh) * | 2008-05-09 | 2013-03-06 | 北京启明星辰信息技术股份有限公司 | 元件标识分发方法及基于该元件标识的应用层路由方法 |
CN101841737B (zh) * | 2009-03-20 | 2012-12-12 | 中国石油天然气集团公司 | 一种交叉站地址分配*** |
CN102984185B (zh) * | 2011-09-05 | 2015-12-16 | 北京大学 | 一种分布式、多层级应用***标识信息的同步方法及*** |
CN102307249B (zh) * | 2011-09-28 | 2014-01-22 | 北京东土科技股份有限公司 | 一种基于链路层拓扑的ip地址自动配置方法 |
CN102946450B (zh) * | 2012-12-06 | 2015-06-24 | 中国科学技术大学苏州研究院 | 树形泛在网络中资源受限节点的地址分配方法 |
EP3278544A1 (en) * | 2015-04-01 | 2018-02-07 | Intelligent Lumen, S.L.U. | Connecting lighting devices |
US10855650B2 (en) | 2016-06-17 | 2020-12-01 | Telefonaktiebolaget Lm Ericsson (Publ) | Generating unique random strings as element identifiers |
US10033625B2 (en) * | 2016-12-07 | 2018-07-24 | Mediatek Singapore Pte. Ltd. | Loop avoidance in repeater networks |
CN112787898B (zh) * | 2020-12-29 | 2022-03-04 | 美的集团股份有限公司 | 设备数据通信方法、装置、电子设备及存储介质 |
Family Cites Families (6)
Publication number | Priority date | Publication date | Assignee | Title |
---|---|---|---|---|
JPH0634537B2 (ja) * | 1987-01-12 | 1994-05-02 | 富士通株式会社 | 装置間通信制御方式 |
US5027342A (en) * | 1989-05-03 | 1991-06-25 | The University Of Toronto Innovations Foundation | Local area network |
US5394556A (en) * | 1992-12-21 | 1995-02-28 | Apple Computer, Inc. | Method and apparatus for unique address assignment, node self-identification and topology mapping for a directed acyclic graph |
JP3297763B2 (ja) * | 1993-02-01 | 2002-07-02 | ソニー株式会社 | データ伝送方法、コンセントレータ及び端末装置 |
FR2715787B1 (fr) * | 1994-01-31 | 1996-03-29 | Hussein Zoghaib | Système de transmission de trains d'impulsions. |
EP0782802B1 (en) * | 1995-06-30 | 2005-11-30 | Koninklijke Philips Electronics N.V. | A method and apparatus for routing messages in a network of nodes |
-
1996
- 1996-03-25 FI FI961359A patent/FI103544B1/fi active
-
1997
- 1997-03-24 AU AU21622/97A patent/AU2162297A/en not_active Abandoned
- 1997-03-24 CN CN97193323.5A patent/CN1099794C/zh not_active Expired - Fee Related
- 1997-03-24 WO PCT/FI1997/000189 patent/WO1997036406A1/en active Application Filing
- 1997-03-24 GB GB9818440A patent/GB2325833B/en not_active Expired - Fee Related
- 1997-03-24 DE DE19781632T patent/DE19781632T1/de not_active Ceased
Also Published As
Publication number | Publication date |
---|---|
GB9818440D0 (en) | 1998-10-21 |
WO1997036406A1 (en) | 1997-10-02 |
CN1099794C (zh) | 2003-01-22 |
FI961359A (fi) | 1997-09-26 |
FI103544B1 (fi) | 1999-07-15 |
CN1214831A (zh) | 1999-04-21 |
FI961359A0 (fi) | 1996-03-25 |
GB2325833B (en) | 2000-04-26 |
DE19781632T1 (de) | 1999-04-01 |
GB2325833A (en) | 1998-12-02 |
AU2162297A (en) | 1997-10-17 |
Similar Documents
Publication | Publication Date | Title |
---|---|---|
FI103544B (fi) | Menetelmä osoitteiden määrittämiseksi tietoliikenneverkon solmuissa | |
US5596574A (en) | Method and apparatus for synchronizing data transmission with on-demand links of a network | |
US5425026A (en) | Multi-protocol packet switching network | |
EP0602824B1 (en) | Automatic network element identity information registration apparatus and method | |
CN101536425B (zh) | 关于识别硬件单元的设置和方法 | |
JPS60264142A (ja) | 経路指定方法 | |
CN1668030B (zh) | 用于通信网络中的多协议应用的处理字段帧的***与方法以及网络设备 | |
CA2109190C (en) | Automatic detection of reachable network elements | |
CN101540772A (zh) | 一种深度报文检测设备及其通信方法 | |
JPH01129550A (ja) | ルーティング表学習方式 | |
JPH0624368B2 (ja) | 学習機能を持ったブリッジ方式 | |
Cisco | Configuring SMDS | |
Cisco | Configuring SMDS | |
Cisco | Routing DECnet | |
Cisco | Configuring SMDS | |
Cisco | Configuring SMDS | |
Cisco | Glossary of Terms | |
Cisco | Glossary of Terms | |
Cisco | Glossary of Terms | |
Cisco | Glossary of Terms | |
Cisco | Configuring SMDS | |
Cisco | Routing DECnet | |
Cisco | Configuring SMDS | |
Cisco | Glossary of Terms | |
Cisco | Glossary of Terms |